

•201 



Australiens Bjergkalk har omtrent en Trediedel af Arterne til- 

 fælles med Europas. 



2. Fra Triastiden have vi paa Spitsbergen under 78 l /g°N.-B-. 

 kæmpemæssige Saurier og Havmuslinger lig dem, som den Gang 

 levede i Europa. 



3. Fra den brune Jura kjende vi fra Gap Boheman paa 

 Spitsbergen (78° 24' N. В.) en Flora, der ved sine Cycadeer og 

 Coniferer slutter sig til den samtidige i England, men ogsaa 

 stemmer overens med Floraen i Nordsibirien under 70 2 /з° og 

 71° N.B. Ogsaa Sydsibiriens og Amurlandets Juraflora har den 

 samme klimatiske Charakter, og dette gjælder ogsaa om Floraen 

 fra Rajmahalhøjen i Indien 1 ). Fra det tropiske Asien indtil 

 Ishavet og Spitsbergen er det Cycadeerne, Bregnerne og Naale- 

 træerne, som danne Plantedækket, og i Havet ved Spitsbergen 

 og ved Prins-Patrick-Øen (76 1/ 'з° N. В.) levede Ammoniterne, 

 ligesom i de tropiske Farvande. 



4. I Grønlands nedre Kridt finde vi ved 71° N.B. en Flora, 

 der tyder paa et fugtigt, hedt Klima og en aarlig Middeltemperatur 

 af 21—22° C. 



5. I Grønlands øvre Kridt kan der i den nederste Afdeling 

 endnu ikke paavises nogen Nedgang i Temperaturen; en saadan 

 giver sig først tilkjende ved Cycadeernes Forsvinden i det øverste 

 Kridt, der danner Overgangen til Tertiærformationen. 



B. I Nedre-Miocen (de nordtydske Geologers «Ober-Oligo- 

 cen») er denne Nedgang i Temperaturen tydeligt udtalt, og for 

 Grønland maa vi ved 70° N. B. bestemme den aarlige Middel- 

 temperatur til 12° G. 



Tropiske Former, der i Europas >edre-Miocen |i Frankrig, 

 Schweiz og Tydskland) danne et ikke uvæsentligt Element i Floraen 

 Og ogsaa findes i Grönlands ovre Kridt, ere næsten ganske for- 

 svundne fra Grønlands miocène Flora, og det er i denne Hen- 

 seende meget mærkeligl. al der i Grønlande ovre Kridt forekommer 



; Smig. Flora foss. arctica, IV, Sibiriens Juraflora, S. 20. 



