28 Schreibersit. — Kobber. — Sølv. 



det muligvis være forvekslet med Cohenit, som i disse Ret- 

 ninger har de samme Egenskaber. Da der imidlertid i en 

 Del af Analyserne af Jernet fra Uifak (se ovenfor) er fundet 

 noget Fosfor, som vel næppe kan tænkes at være til Stede i 

 andre Forbindelser, maa Forekomsten af dette Mineral alligevel 

 anses som nogenlunde sikker ikke alene paa denne Lokalitet, 

 men ogsaa paa flere af de andre Jernforekomster. Moissan 

 har ad kemisk Vej isoleret smaa Partikler af Schreibersit. 



6. Kobber. Си. 



Krystalliserer regulært; i Reglen i Krystalskeletter; findes ogsaa i traad- 

 formede eller uregelmæssig formede Masser. 



Metalglinsende, uigennemsigtigt; Farve kobberrød, oftest brunlig anløben. 

 Ingen Spaltelighed findes; Bruddet takket. Kobber er i høj Grad strækbart 

 og smidigt. Haardhed 2—3; Vægtfylde 8.8—8.9. 



Kobber er let smelteligt ved Blæserør; det er let opløseligt i fortyndet 

 Salpetersyre underudvikling af Kvælstofilte, mindre let i Svovlsyre og Saltsyre. 



Forekommer paa flere forskellige Maader, dels paa Gange sammen med 

 andre Kobbermineraler, dels i krystallinske Skifere, Lerskifer og Kalksten. 

 Ogsaa undertiden i Mandelsten sammen med Zeoliter. 



I Grønland er der kun fundet gedigent Kobber paa en 

 eneste Lokalitet og i meget ringe Mængde. 



Godhavn Distrikt. 



Disko-Fjord (Rink I860). 

 Rink: Nord-Grønland, Pag. 57. 



Kobberet findes i meget smaa Korn (c. 1 Mm.) siddende i 

 en straalet Zeolit, muligvis Mesolit; Kornenes Form er uregel- 

 mæssig, afrundet. Kobberet ledsages af mindre Mængder 

 Malakit. 



7. Sølv. Ag. 



Krystalliserer i det regulære System, oftest i Terninger eller Oktaedre; 

 Krystallerne for det meste stærkt fortrukne ofte i træagtige eller strikkede 

 Former. Undertiden traadformet eller haarformet eller i kompakte Masser. 



Metalglans; Farve og Streg sølvhvid; ofte sort eller graalig anløbet. 



