Arsenkis. 49 



Tydelig Spaltelighed efter Prismet, utydelig efter 3die Endeflade. 

 Bruddet er ujævnt, Haardheden б'/г — 6. Arsenkis slaar Gnister ved Slag 

 med Staal under stærk Løglugt. Vægtfylden er 5.9—6.2. 



Arsenkis indeholder undertiden en ringe Mængde Kobolt; den kan og- 

 saa indeholde Sølv eller Guld. Ophedet uden Lufttilførsel danner den først 

 et rødt Sublimat af Svovlarsen, siden et sort, skinnende Sublimat af metal- 

 lisk Arsen. Ophedet under Luftens Adgang udvikler den Svovlsyrlingdampe 

 og danner et hvidt Sublimat af Arsenilte. Sønderdeles af Salpetersyre 

 under Udskillelse af Svovl. 



Arsenkis er meget udbredt paa Gange, ofte sammen med en Mængde 

 forskellige andre Malme. Den er den vigtigste Malm til Fremstilling af 

 Arsenforbindelser. 



I Grønland findes Mineralet kun i ganske ubetydelige 

 Mængder, som ikke kan faa mindste praktiske Betydning. Det 

 omtales første Gang af Giesecke. 



Unianak Distrikt. 



Umanatsiak (Giesecke 1811). 

 Giesecke : Rejse, Pag. 232. 



Angives at findes sammen med Svovlkis indblandet i Gnejs, 

 som af disse Mineraler farves okkergul. Arsenkisen er paa 

 Overfladen sort anløben. 



Frederikshaab Distrikt. 



Kangarsuk (Weber 1862). 



Sammen med Svovlkis og Kvarts i en finkornet, gang- 

 formet Masse (Mægtighed 4 Ctm. ). Arsenkisen indtager 

 sammen med Kvartsen Gangens Midtparti. 



I vig tut (Giesecke 1809). 



Giesecke: Rejse, Pag. 180 og 182. 



Johnstrup: 12te Skandin. Naturforskaremötets Förh. Stockholm 1880. 



Findes kun i den Kryolitens Hovedmasse begrænsende 

 Pegmatit og i de mindre Tingange i Graniten. Den findes 

 ledsaget af Kvarts, Feldspat, Ivigtit, Flusspat, Tinsten, Mo- 

 lybdænglans og Kolumbit, foruden de forskellige Mineraler, 

 der ogsaa findes i Kryolitens Hovedmasse, saaledes som Jern- 

 xxxii. 4 



