Avsenkis. — Løllingit. - Blyglans. 51 



Kap Walløe, Lidt Syd for. (Eberlin 1884). 

 Eberltn: Medd. om Grønl. 9, 1889, Pag. 254. 



Findes i Gnejs ; i øvrigt angives intet nærmere om Loka- 

 liteten. 



13. Løllingit. FeAs 2 . 



Mineralet ligner i de fleste Henseender meget Arsenkis; krystalliserer 

 i det rombiske System, men findes ogsaa ofte kornet eller tæt. 



Metalglans. Farven sølvhvid til staalgraa ; Stregen graaligsort. Tyde- 

 lig Spaltelighed i een Retning, efter Basis; Bruddet ujævnt. Haardhed 5; 

 Vægtfylde 7-7.4. 



Ophedet under Luftens Adgang giver Løllingit et hvidt Sublimat af 

 Arsensyreanhydrid, uden Luftens Adgang et sort Sublimat af metallisk Arsen. 

 Opløselig i Salpetersyre under Udskillelse af Arsensyrling. 



Juliaiiehaab Distrikt. 



Naujakasik (Flink 1897). 



Flink: Medd. om Grønl. 24, 1898, Pag. 245. 



I et enkelt lidet Stykke Sodalitsyenit angives at være fundet 

 Spor af Løllingit. 



14. Blyglans (Galenit). PbS. 



Krystalliserer i det regulære System, mest i Terninger eller Terning- 

 oktaedre; findes ogsaa i kornede eller tætte Masser, sjeldnere nyreformet 

 eller stalaktitisk. 



Kraftig Metalglans; de tætte Aggregater er dog temmelig matte; uigen- 

 nemsigtig; Farven blygraa, Stregen graalig sort. 



Spaltelighed overordentlig fuldkommen efter Terningfiaderne, saa at 

 man umulig kan frembringe andre Brudflader. 



Haardheden er 2.5, Vægtfylden 7.3—7.6. 



Af fremmede Bestanddele indeholder Blyglansen ofte mindre Mængder 

 af Jern, Zink og Antimon, og næsten altid Sølv; selv om dette Metal findes 

 i meget ringe Mængde (O.oi— О.оз pCt. ) kan det dog betale sig at udnytte 

 det, hvis der er større Masser Blyglans til Stede. 



Ophedes Blyglans ved Blæserør paa Kul, smelter den, afgiver Svovl- 

 dampe, farver Kullet gult af Blyilte og efterlader en Kugle af metallisk Bly. 

 Af stærk Salpetersyre sønderdeles den under Udskillelse af noget Svovl og 

 Dannelse af svovlsurt Blyilte. 



