56 Kobberglans. — Broget Kobbermalm. 



i li m a us ak, Sydsiden af (Bøggild 1900). 



Smaa Masser (indtil 5 Mm.) i omdannet Diabas sammen 



med broget Kobbermalm, Malakit , brun Granat og Albit. 



Der fandtes ikke Spor af Krystalform. Hele Mængden var 



ganske ubetydelig. 



Fr. VI Г s Mine paa Kekertarsuak (fundet af Grønlænderne 



før 1800). 



Giesécke: Rejse, Pag. 27. 



Leonhard: Topographische Mineralogie, 1843, Pag. 337 M. 

 Rink: Om Monopolhandelen paa Grønland, 1852, Pag. 14. 

 Neues Jahrbuch f. Mineralogie. 1852, Pag. 362. 



Lundt: Nogle faktiske Oplysninger i Anledning af Planen til Bjergværks- 

 drift paa Grønland, 1853, Pag. 10. 

 Rink; Grønland, II, S. Insp. Pag. 132. 



Kornede Masser (indtil 5 Ctm.) sammen med broget Kobber- 

 malm i Kvartsgange i Granit. Begge Malme i omtrent lige 

 stor Mængde ofte meget stærkt blandede; de ledsages af 

 Malakit og Kobberlasur. (Nærmere om Lokaliteten under 

 broget Kobbermalm). 



Grenland uden bestemt Lokalitet. 



Fra R.Müller i Holstensborg er i 1899 modtaget en Kry- 

 stal af broget Kobbermalm indeholdende ganske smaa Korn 

 af Kobberglans. 



16. Broget Kobbermalm (Bornit). Cu 3 FeS s . 



Krystalliserer i det regulære System; de almindeligste Former er Ter- 

 ningen, Oktaedret og Rombedodekaedret. Oftest findes Mineralet i kornede 

 eller tætte Masser. 



Metalglinsende og uigennemsigtig. Paa friske Brudflader er Farven 

 mellem kobberrød og tombakbrun, men anløber snart i Luften med brogede 

 blaa eller røde Farver Stregen graaligsort. 



Spaltelighed meget svag efter Oktaedret; Bruddet muslet eller ujevnt. 

 Mineralet er ikke meget sprødt, men noget smidigt. Haardhed 3; Vægt- 

 fylde 4.9-5.2. 



J ) Øen Kaigajuisat-Kikeitarsuak er sandsynligvis identisk med denne 

 Lokalitet. 



