76 Kvarts. — Kalcedon. 



Kap Dalton i Nordenskjold 1900). 



Krystalliseret (indtil 1 Ctm.) i et Hulrum. Sædvanlig Kvarts- 

 form med halvgennemsigtige, hvidlige Flader. 

 Henry Glacier (Nordenskjold 1900). 



Smaa Krystaller i Hulrum i Kalcedon; Formen temmelig 

 uregelmæssig: r { 1 ОТ i } mest fremtrædende, z {Olli} og 

 w{lOÏo} ganske ubetydelige. 

 Turner Sund (Nordenskjold 1900). 



Herfra hidrører forskellige Stykker med meget smaa Kvarts- 

 krystaller (1 — 5 Mm.) udviklede i Hulrum i Kalcedon. For- 

 men er undertiden den sædvanlige, undertiden mere ejen- 

 dommelig, ved at den eneste vel udviklede Flade er r{lOil}, 

 mens Krystallen forøvrigt begrænses af utydelige, buede Fla- 

 der, der af Form ganske ligner Skalenoederflader. Kry- 

 stallerne er i Reglen klare og farveløse. 

 Flache-Bai og Sabine- 0. 



Die 2te Deutsche Nordpolfahrt, 2, 1874, Pag. 486 og 4S9. 

 Her omtales talrige Hulrum med Kvartskrystaller. 



Grenland uden bestemt Lokalitet. 



Røgtopas, dels Spaltestykker, dels Brudstykker af en større 

 Krystal (11 Ctm.) med de sædvanlige Flader. Farven dyb 

 brunlis: sort. 



20. Kalcedon. Si0 2 . 



Findes ikke krystalliseret men som tæt Aggregat, ofte noget traadet. 

 Hvis den er udviklet med fri Overflade, er den nyreformet, knoldet eller 

 drypstensformet. 



Kalcedon har i mange Retninger meget tilfælles med Kvarts, og mange 

 Varieteter indeholder ogsaa en Del Partikler af dette Mineral; oftest findes 

 dog en anden Varietet af Kiselsyre, der har andre optiske Egenskaber end 

 Kvartsen og muligvis er triklin; undertiden forekommer ogsaa amorf Kiselsyre. 



Glansen er Glas- eller Fedtglans. Haardheden 7 ; Vægtfylden 2.59 — 

 ~ . ü 4 , altsaa noget mindre end Kvartsens. Aldrig fuldkommen gennemsigtig, 

 men mere eller mindre uklar, enten farveløs eller farvet paa meget for- 

 skellig Maade. 



