92 Korund. 



24. Korund. AL 2 3 . 



Krystalformen er heksagonal romboedrisk; Krystallerne er i Reglen 

 meget ufuldkomment udviklede og afrundede; de almindeligste Former er 

 Romboeder med Basis, sekskantet Prisme eller spidse sekskantede Pyramider. 

 Tvillingdannelser er hyppige og viser sig mest som Tvillinglameller, der 

 gennemtrænger hele Krystallen. Korund findes ogsaa i tætte eller kornede 

 Masser. 



Der findes ingen egentlig Spaltelighed, men en Afsondring, der skyldes 

 Tvillingdannelse efter Romboederet i tre omtrent vinkelrette Retninger. 

 Bruddet er ujevnt eller muslet. Haardheden er 9, og Korund er saaledes 

 efter Diamant det haardeste Mineral. Vægtfylden er omtrent 4. Farven 

 meget forskellig, graalig, hvidlig, blaa, rød eller brun; Stregen er farveløs. 

 Korund er i Reglen temmelig gennemsigtig. Lysbrydningen ikke særlig stærk. 



Som bekendte Varieteter af Korund maa mærkes: 



Safir og Rubin med henholdsvis ren blaa og rød Farve. 



Smergel er finkornet og uren af sort eller graasort Farve 



Korund paavirkes ikke af Blæserøret; i Boraks og Fosforsalt opløses 

 det langsomt til en farveløs Perle. Af Syrer paavirkes Mineralet ikke. 



Korund forekommer i mange forskellige krystallinske Bjergarter som 

 Granit, Gnejs, Glimmerskifer, Marmor, enten i Krystaller eller som afrundede 

 Korn; det findes ofte sammen med Glimmer, Klorit, Spinel eller andre Mi- 

 neraler. De finere Varieteter er meget værdifulde Ædelstene; almindelig 

 Korund og Smergel anvendes som Slibemateriale. 



I Grønland forekommer Korund kun i overordentlig ringe 

 .Mængde; de fleste Angivelser om Mineralet er vistnok endda 

 meget usikre. For nogen praktisk Anvendelse af Mineralet har 

 der hidtil ikke været mindste Mulighed. 



Godhavn Distrikt. 



Uifak. 



Laur. Smith: Ann. de Chim. et Phys. 16, 1879, Pag. 34. 

 Mothsan: Compt. rend. 116, 1893, Pag. 1269. 



Nogle røde Korn, som findes i de grafltrige Plagioklas- 



klumper, er af Lahr. Smith tydede som Korund; men andre 



Undersøgere har paavist, at de er Spinel. Moissan har ad 



kemisk Vej af Jernet isoleret smaa, mikroskopiske Korn be- 



slaaende af Safir. 



Godthaab Distrikt. 



Avisi sarfik (Gieskckf 1810). 



Findes i temmelig smaa (indtil 1 Ctm.), uregelmæssig for- 



