1 1 2 Kryolit. 



Bruddet er ujevnt; Haardheden 2.5, Vægtfylden omtrent 3. 

 Glansen er Glasglans, kun paa Basis findes svag Perlemors- 

 glans. Kryoliten er oftest farveløs eller hvid, undertiden 

 svagt rødlig eller brunlig; enkelte særskilte Partier er sort- 

 farvede. 



Optisk positiv; Akseplanen er vinkelret paa è{010}; den 

 spidse Bisectrix danner med c- Aksen en Vinkel paa 43° 54' 

 bagtil. Aksevinkelen i Luft c. 60° (Alt efter Krenner). Bryd- 

 ningsindex efter Krenner 1.364, altsaa kun meget lidt stærkere 

 end Vandets, hvad der bevirker, at Kryoliten bliver over- 

 ordentlig svagt fremtrædende, naar den lægges i Vand. 

 Dobbeltbrydningen er svag. 



Kemiske Analyser af Kryoliten er foretagne af Abildgaard 

 (kun delvis), Klaproth og Vauquelin; mere nøjagtige af Ber- 

 zelics (1), Heintz (2) og Brandl (3 og 4); Nr. 1 og 2 er fore- 

 taget paa den kornede Kryolit, Nr. 3 paa en smal Zone af 

 en gullig Masse, der findes mellem den krystalliserede og 

 den kornede Kryolit, Nr. 4 paa selve Krystallerne. 





1. 



2. 



3. 



4. 



Al 



13.00 



13.90 



13.06 



13.01 



F 



54.07 



53.36 !) 



54.15 



54.28 



Na 



32.93 



32.56 



32.57 



32.41 



Ca 





0.11 







Mg 





0.07 







100.00 100.00 99.78 99.70 



Kryoliten smelter uden Opbrusning og Sønderspringning, 

 naar den i smaa Splinter holdes ind i et almindeligt Lys; 

 Smeltepunktet er i Følge Ussing 920°. Paa Trækul smelter 

 den for Blæserøret til en klar Draabe, som ved Afkøling 

 bliver hvid, uigennemsigtig; ved videre Indvirkning sønder- 

 deles den under Dannelse af Fluornatrium, der trænger ind 

 i Kullet, Fluordampe, og Lerjord, der bliver tilbage som en 



') Fundet som Hest. 



