Kryolit. 1 1 3 



hvid Skorpe. Ved Behandling med Svovlsyre dannes Fluor- 

 brinte, der ætser Glas. Kryolit er i Følge Johnstrdp opløselig 

 i 2730 Dele Vand ved 12° C. 



Kryoliten forekommer i en stor, uregelmæssig formet Masse 

 umiddelbart ved Sydsiden af Arsuk-Fjord. Overfladen dannede 

 oprindelig et langstrakt Parti, hvis største Længde var 500 Fod 

 (c. 155 M.) fra NØ— SV og Bredden 100 Fod (c. 30 M.); fra 

 den sydvestlige Ende udgik en Gren mod NNV., som var 

 dækket af Højvande. Nedad til har det ved Brydningen vist 

 sig, at Kryolitmassen bliver stadig mægtigere, idet Sydøst- 

 væggen skraaner stærkt ned under Fjeldet, mens Nordvest- 

 væggen derimod ofte er lodret. Kryolitmassen er kun sjælden 

 ren i større Udstrækning, men indeslutter for det meste utallige 

 Krystaller eller krystallinske Masser af forskellige Mineraler, 

 navnlig Kvarts, Jernspat, Zinkblende, Blyglans, Kobberkis og 

 Svovlkis, omtrent anført i Orden efter den Mængde, hvori de 

 forekommer. Paa Sprækker i Kryolitmassen sidder Krystal- 

 lerne, paa andre Sprækker, mest i egne Partier af Bruddet, 

 findes Pachnolit, Thomsenolit, Ralstonit og stalaktitisk Flus- 

 spat; desuden forekommer i enkelte Partier Gearksutit og 

 Chiolit (Arksutit). Den sorte Kryolit har Form af et mægtigt 

 Baand, der strækker sig igennem den hvide; den indeholder 

 store Mængder brunrød Flusspat. 



Udenom Kryolitens Hovedmasse findes et andet Parti, der 

 indeholder mindre Mængder Kryolit, men derimod hoved- 

 sagelig bestaar af Kvarts og Feldspat, foruden de ovenfor 

 nævnte Malme og desuden en Række andre Mineraler, der 

 ikke forekommer i Hovedpartiet, saasom Ivigtit, Tinsten, 

 Kolumbit, Molybdænglans m. m. Navnlig mod SV. antager 

 dette Parti en meget stor Mægtighed, nemlig indtil 100 Fod 

 {c. 30 M). Mange Steder findes, maaske paa Grund af Kryo- 

 litens Udvaskning, de øvrige Mineraler frit fremragende i 

 Hulrum. 



Udadtil er dette Parti igen omgivet af Granit og Granit- 

 xxxn. 8 



