Pachnolit. 



119 



a:b:c = 1.1626 : 1 : 1.5320. 

 ß = 89° 40'. 



De almindeligst forekommende Flader er: Vertikalprismet 

 m{llO/, Basis c{00t} og Skraaprismet ^{l 1 1}. Krystallerne 

 er i Reglen langstrakt-prismatiske med Prismevinklen 98° 36', 

 hvilket giver dem et rombisk Tværsnit. Sjeldnere forekommer 

 andre Skraaprismeflader: s{554}, t {553}, ?{22l}, v{33l}, 

 х{ъЬ\). 



Krystallerne er altid Tvillinger efter 

 a{l00}, og Tvillingdannelsen er meget 

 regelmæssig, saa Krystallerne ser fuld- 

 stændig rombiske ud. En almindelig fore- 

 kommende Tvillingform ses paa Figur 18. 



Paa Basis viser Tvillingdannelsen sig som 

 en ganske svagt udspringende Vinkel. 



Der findes en ganske utydelig Spalte- 

 lighed efter Basis. Bruddet er ujevnt. 

 Haardheden er 3, Vægtfylden 2.93—3.0. 

 Glasglans. I Reglen farveløs og gennem- 

 sigtig. Optisk positiv. Akseplanen er 

 vinkelret paa è{010}; den spidse Bisectrix 

 danner med c-Aksen en Vinkel paa 68° 5'. 

 Aksevinklen, 2E = c. 120°. 



Analyser af Knop (1), Hagemann (2), Wöhler (3): 



m 



тю. 



Fig. 18. Pachnolit, 



Tvillingkrystal ; 



Ivigtut. 



(Efter Krenner). 



F 



Al 

 Ca 

 Na 

 HJJ 



1. 

 50.79 

 13.14 

 17.25 

 12.16 



9.60 



2. 

 51.15 

 10.37 

 17,44 

 12.04 



8.63 



3. 



49.78 1 ) 

 13.43 

 17.84 

 10.75 

 8.20 



102.94 99.63 100.00 



Pachnolit smelter endnu lettere end Kryolit. Ved Op- 

 varmning springer den i Stykker og afgiver Vand. Den 



1 ) Bestemt som Rest. 



:■< 



