Thomsenolit. 



121 



35. Thomsenolit. AlF 3 ,NaCaF..,H 2 0. 



Frederikshaab Distrikt. 



I vig tut. 



(Ligesom Pachnoliten findes Thomsenolit udenfor lvigtut kun ved Pikes 

 Peak i Colorado og kun i ganske ringe Mængde.) 

 J.Thomsen: Tidsskr. f. Physik og Chemie, 1862, Pag. 328. 

 Knop: Ann. d. Ch. u. Pharm. 127, t863, Pag. 61. Bull. Soc. Chim. Paris, 



1864. Pag. 138. Arner. Journ. Sei. 1866, Pag. 119 

 Hagemann: Arner. Journ. of Sei. 42, 1866. N. Jahrb. f. Miner. 1866, Pag. 833 

 Dana: System of Mineralogy, 1868, Pag. 129. 



A. E. Nordenski old: Geol. Foren. Förh. Stockholm, 2, 1874, Pag. 84. 

 Wöhler: Nachricht. Gesells. Wissenschaft. Göttingen, 1875, Nr. 23. N. 



Jahrb. f. Miner. 1876, Pag. 58. 

 Knop: N. Jahrb f. Miner. 1876, Pag. 849. 

 König Proc. Acad. Nat. Sei. Philad. 1876, Pag. 42. N. Jahrb. f. Miner. 



1876, Pag. 662— 663 

 Krenner: N. Jahrb. f. Miner. 1877, Pag. 504. 

 Klein: N. Jahrb. f. Miner. 1877, Pag. 808. 



Descloizeaux : Bull, de la soc. min. de France, 5, 1882, Pag. 281. 

 Brandl: Sitzb. der Math. phys. Classe der k. b. Akad. der Wiss. zur 



München, 1882, Pag. 118. Annalen der Chemie, 213, 1882, Pag. 6. 

 Groth: Zeitschr. f. Kryst. 7, 1883, Pag. 465. 

 Krenner: Math. u. naturw. Bei*, aus Ungarn, 1, 1883, Pag. 162. 



nv 



m/ 



Krystalformen er monoklin med Akse- 

 forholdene (efter Krenner). 



a:b :c = 0.9973: 1 : 1.0333. 

 ß = 86° 48'. 



Krystallerne er ofte terningformede, be- 

 grænsede af Vertikalprismet m {lio} og 

 c(OOl); ofte ogsaa langstrakt prismatiske 

 med de samme Flader, hvortil desuden kan 

 komme Skraaprismerne v {331/, s (331) 

 og (/{Ï11); den almindeligste Form er 

 gengivet paa Figur 19. 



Desuden findes undertiden Tverfladerne 

 *{Ï0l} og ж {302} og Skraaprismet r{22l}; 

 endvidere angives af Nordenskiöld forskellige stejle Skraaprismer 

 og Tværflader, der imidlertid angives som usikre. 



Paa Grund af, at de to vandrette Akser er omtrent lige 



Fig. 19. Thomseno- 

 lit; lvigtut. 

 (Efter Krenner). 



