126 Thomsenolit. — Gearksutit. 



analyseret Mineralet. Senere har Dana og Groth paavist Sam- 

 menhørigheden med Thomsenolit. 



36. Gearksutit. CaF 2 . Ai(F,OH) 3 . h*o. 



Frederikshaab Distrikt. 



I vi g tut. 



(Ligesom de foregaaende Mineraler er dette indskrænket til Ivigtut og 

 Pikes Peak i Colorado, og begge Forekomsterne har stor Lighed med 

 hinanden.) 



J.Thomsen: Tidsskr. Physik og Chemie, 1862, Pag. 328. 

 Dana: System of Mineralogy, 1868, Pag. 130 (Meddelelse af Hagemann). 

 Groth: Zeitschr. f. Kryst. 7, 1883, Pag. 481. 

 Flight: Journ. Chem. Soc. 43, 1883, Pag. 140. 



A.E. Nordenskiöld: Geol. Foren. Förh. Stockholm, 7, 1885, Pag. 684. 

 Cross og Hillebrand: Amer. Journ. of Sei. 26, 1883, Pag. 284. Bull, of 



the Un. Stat. Geol. Surv. Nr. 20, 1885. 



Findes ikke krystalliseret, men som et løst, jordagtigt 

 Aggregat, der i vaad Tilstand har en fuldstændig fedtagtig 

 Konsistens; i Mikroskop bestaar Mineralet af meget smaa 

 farveløse Naale med skæv Udslukning. 



Farven hvid eller svagt gullig; Glansen mat, undertiden 

 svag Silkeglans. Haardheden er 2. 



Gearksutit smelter let for Blæserøret og bliver til en hvid 

 Emalje; ved svag Ophedning afgiver den Vand, ved stærkere 

 tillige Fluorbrinte, som angriber Glas. Den er opløselig 

 i Syrer. 



Analyser er foretagne af Hagemann (1), Lindström (2 hos 

 Nordenskiöld) og Flight (3, kun delvis). (Se næste Side.) 



Lindstrøm's Analyse stemmer ganske overens med en af 

 Hillebrand foretaget paa amerikansk Materiale og svarer 

 temmelig nøje til den ovenfor angivne Formel, naar F : BO 

 = 2:1. Hagemann's Analyse viser for stor Vandmængde, 

 hvorved det bliver umuligt at faa Metallerne mættede med 

 den samlede Mængde Fluor og Hydroxyl, selv om alle de 

 resterende 1.37 pCt. antages at være Ilt. 



