V. Karbonater. 



38. Kalkspat (Calcit). СаС0 3 . 



Krystalliserer heksagonalt romboedrisk; Krystallerne er meget forskelligt 

 udviklede i de enkelte Tilfælde, og der findes en meget stor Mængde Enkelt- 

 former. Nogle af de vigtigste er: 

 Basis c. 



Prismet i 1ste Stilling m. 

 Prismet i 2den Stilling a. 

 De positive Romboedre r, M o. fl. 

 De negative Romboedre e, f o. fl. 

 Skalenodret v foruden en Mængde andre. 



Beliggenheden af disse forskellige Flader tilligemed en Del Kombina- 

 tioner kan ses paa de følgende Figurer 20 — 28 af Kalkspat, Dolomit og Jern- 

 spat, der alle krystalliserer i de samme Former. 



Forskellige Tvillingdannelser findes; almindeligst er Tvillinger efter 

 Basis c og det negative Romboeder e (f. Eks. Figur 26) ; denne sidste Tvilling- 

 dannelse viser sig ofte som fine Lameller paa Spaltefladerne. 



Kalkspat findes ogsaa i alle mulige Aggregatformer, stænglet, straalet 

 og traadet, endvidere bladet, kornet og tæt, ogsaa ofte jordagtig. Det findes 

 ogsaa ofte i Drypsten, Konkretioner og mange andre Former. 



Meget fuldkommen Spaltelighed efter Grundromboedret r, saa at det i 

 Reglen er umuligt at frembringe andre Flader; Vinkelen mellem to Rom- 

 boederflader er 74° 55'; Formen ses under Jernspat (Figur 28). Haardheden 

 er 3. Vægtfylden 2.6 — 2.8 i rene Krystaller, men noget varierende efter de 

 lorskellige indblandinger. Glasglans. Oftest farveløs eller hvid, men nuan- 

 cerer i forskellige, i Reglen temmelig svage Farvetoner, gul, rød, blaa o. s. v.. 

 undertiden mørkebrun eller sort. Stregen hvid. Varierer fra fuldstændig 

 gennemsigtig til gennemskinnelig. 



Kalkspaten er i Besiddelse af meget stærk Dobbeltbrydning, saa at man 

 i ethvert nogenlunde gennemsigtigt Spaltestykke ser et Billede dobbelt. De 

 meget klare Former kaldes derfor Dobbeltspat. 



Kalkspat findes under en Mængde forskellige Former og er et af de 

 aller almindeligste Mineraler. Krystallerne findes oftest i Hulrum, særlig i 

 Basalt, men ogsaa i alle mulige andre Bjergarter. 



Marmor er kornet Kalkspat og danner i Beglen Lag eller linseformede 

 Masser i krystallinske Skifere; den er oftest hvid, men kan ogsaa have for- 



9* 



