Kordylit. — Ankylit. 173 



Parti af Narsarsuk i Syenitpegmatit; det findes oftest sammen 

 med Synkysit, Neptunit og Ankylit, ofte ogsaa sammen med 

 Ægirin, i hvilken det sidder delvis indvokset. Kordyliten er 

 et af de yngste af alle Mineralerne paa Narsarsuk. 



Kordyliten blev først fundet af Jessen i 1894. I 1897 ind- 

 samlede Flink en større Mængde af Mineralet, som i den 

 foreløbige Beretning fik Navnet Pseudoparisit paa Grund af 

 den store Lighed med Parisit; det endelige Navn Kordylit er 

 dannet af det græske xopdokr], en Kølle, paa Grund af den 

 ejendommelige Form, Krystallerne undertiden kan være i Be- 

 siddelse af. 



46. Ankylit. (Ce. O H) é Sr 3 (C O d ) 7 + 3 Я 2 O. 



Eneste Lokalitet: 



Julianehaab Distrikt. 



Narsarsuk (Flink 1897). 



Flink: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 235. 

 Flink: Medd. om Grønl. 24, 1901, Pag. 49. 



Krystalformen er rombisk med Akseforholdet 

 a:b:c = 0.916: 1 : 0.9174. 



Følgende Flader findes: Tværprismet c? {lOl} og Langs- 

 prismet e{01l}; og de vigtigste Vinkler er: 

 d:d = (101) : (101) = 90° o' 

 e : e = (01l):(0lï) = 85° 4'. 



Begge Former er omtrent lige stærkt udviklede paa Kry- 

 stallerne. Fladerne er altid meget stærkt afrundede, saa at 

 det har været umuligt at maale Vinklerne med Nøjagtighed; 

 Maalingen er foretaget paa Tværsnit af Krystallerne under 

 Mikroskopet. 



Fladerne af e{01l} er de stærkest krummede; de er i 

 Almindelighed fuldstændig matte; ved Forstørrelse viser det 

 sig, at de bestaar af et Antal smaa, trekantede Dele, orien- 

 terede saaledes, at deres Omrids er parallelt med hele Fladens 



