Tungspat. — Volframit. 179 



Glansen er Glasglans, paa Spaltefladerne undertiden Perlemorglans. Farven 

 hvid, undertiden gul, graa, Ыаа, rød eller brun. Gennemsigtig eller gennem- 

 skinnelig. 



Ophedet for Blæserøret springer Tungspat i Stykker og smelter temmelig 

 let, idet den farver Flammen grøn; den smeltede Masse reagerer alkalisk. 

 Tungspat er uopløselig i Syrer. 



Tungspat er et meget udbredt Mineral; dog optræder den ikke selv- 

 stændig eller som Hovedbestanddel i nogen Bjergart. Den findes særlig paa 

 Gange, ofte som pragtfulde Krystaller sammen med Kvarts, Blyglans m. m 

 Findes ogsaa som Konkretioner eller som Imprægnation i Sand og Ler og 

 paa flere andre Maader. 



I Grønland er Tungspat mærkværdig nok et af de alier 

 sjeldneste Mineraler, hvad der til Dels staar i Forbindelse med 

 den omtrent fuldstændige Mangel paa Malmgange. Dog er der 

 en vis Sandsynlighed for, at Mineralet for en stor Del er blevet 

 overset, da det, naar det ikke er krystalliseret, i Reglen er 

 meget lidt iøjnefaldende. 



Den af Schumacher ! ) nævnte Tungspat er senere vist at 

 være Kryolit. 



Julianehaab Distrikt. 

 Musartut, i Nærheden af (K. J. V. Steejtstrcp 1899). 



I Hulheder i den røde Sandsten i Form af urene stor- 

 kornede Masser (Individstørrelse indtil 4 Ctm.). Uigennem- 

 sigtig, grønlig hvid med røde Aarer. 

 Igaliko i'Rixk). 



Bixk: Grønland, II, S. Insp. Tillæg. Pag. 149. 



Et enkelt lille Stykke, der angives at være bragt af en 

 Grønlænder fra Egnen ved Igaliko, kan muligvis være fra 

 samme Lokalitet som foregaaende. 



50. Volframit. (Fe,Mn)WO±. 



Krystalliserer monoklint; da Aksevinkelen ß er meget nær ved 90°, 

 kan Krystallerne faa et fuldstændig rombisk Udseende. De vigtigste Former 

 vil ses paa de efterfølgende Figurer; Vinkelen mellem Vertikalprismet m og 

 lste Endeflade a er c. 40°, mellem Tverfladerne t eller y og a 61—62°. 



*) Nat. Selsk. Skr. 4. Bd. 2. Hefte, 1798, Pag. 230. 



12* 



