Volframit. 



181 



dennes Omdannelsesprodukter, Thomsenolit og Ralstonit, 

 undertiden ogsaa sammen med Pachnolit; kun i et enkelt 

 Tilfælde er Mineralet fundet i ren Kryolit og maa da sand- 

 synligvis hidrøre fra en anden Del af Bruddet. Endvidere 

 ledsages Volframiten af de sædvanlige, i Kryoliten forekom- 

 mende Mineraler som Kvarts, Jernspat, Kobberkis, Blyglans 

 m. m. Den er i Reglen ældre end de ledsagende Mineraler, 

 hvorfor Krystallerne ofte er ret fuldstændig udviklede. 



Disse er langstrakte efter è-Aksen af Længde indtil 8 Ctm. 

 Habitus er fuldstændig rombisk; For- og Bagsidens Flader 

 er lige stærkt udviklede, og det er ikke muligt ved Maaling 

 at skelne dem fra hinanden; iagttaget er: 



fflflOO}, 6{010}, c{00l}, р{ш], ä{310}, ™{П0}, ф02}, 

 ?/{T02}, /"{Oll}, со{ш], о {111}, zj{tl2}, e{\\l} (Figur 32). 



Fig. 32. Volframit; Ivigtut. 



Af disse Flader er p{610} ikke tidligere iagttaget hos Mi- 

 neralet; den er bestemt ved 



Antal Beregnet 

 Maalinger. Værdi. 



2 82° V 



Variationer. 



b : c = (010) : (610) = 82° 1 5' 82° 4'— 82° 26' 



Fladerne er meget uregelmæssig udviklede, og Krystallerne 

 er ofte ganske tenformede, idet ikke alene Prismefladerne er 

 stærkt stribede, som vist paa Figuren, men ogsaa Fladerne 

 af ^{102} og y {Ï02} konvergerer stærkt henimod Enderne 

 af Krystallerne, og i øvrigt er saa daarlig udviklede, at der 

 ikke eksisterer et blot nogenlunde plant Parti af dem. c{llO/, 

 der er temmelig plan, fortrænges i Reglen henimod Krystal- 

 lens Ender af de to Tverflader t og y. De øvrige Flader 



