Vesuvian. — Olivin. 



273 



og Kalkspat. Paa Grænsen mod dette Mineral findes altid 

 vel udviklede Flader; ofte træder ogsaa Prismefladerne frem 

 i det Indre af Individerne; de enkelte 

 Individer er meget uregelmæssig ud- 

 viklede, ligesom sammensatte af en 

 Mængde mindre i omtrent parallel 

 Stilling. Prismefladerne mest frem- 

 trædende, a {lOO} og m {lio} om- 

 trent ens udviklede, /'{210) temmelig 

 smal; Prismezonen stærkt stribet. 

 Endebegrænsning fandtes kun i faa 

 Tilfælde; c{00l} tillige med mindre 

 Flader af p{lll) og ф31} (Figur 55). 



Fladerne temmelig vel udviklede og blanke ; Farven graalig 

 brun. 



Godthaab Distrikt; 

 Godthaab (Dr. Sørensen 1874). 



Krystalliseret sammen med Granat, Kvarts og Feldspat. 

 Formen meget uregelmæssig; kun Prismezonen udviklet, over- 

 ordentlig stærkt stribet. Farven mørk brungrøn. 



Fig. 55. Vesuvian; 

 Maneetsok. 



75. Olivin. (Mg,Fe). z SiO å . 



Krystalliserer rombisk; Krystallerne, hvis Form varierer temmelig meget, 

 er oftest næsten mikroskopiske; for det meste findes Olivin i uregelmæssig 

 formede Korn eller ogsaa i kornede Aggregater. 



Temmelig 'tydelig Spaltelighed efter 2den Endeflade, svagere efter 1ste 

 Endeflade. Muslet Brud. Haardheden er 6 '/2— 7; Vægtfylden 3.2—3.6, i Al- 

 mindelighed c. 3.3. Glasglans. Farven i Almindelighed olivengrøn, under- 

 tiden mere brunlig, graalig eller rødlig. Stregen farveløs. 1 Reglen ret 

 gennemsigtig. 



De fleste Varieteter af Olivin bliver hvide ved Ophedning for Blæse- 

 røret, men er usmeltelige; kun de jernrige smelter til en sort, magnetisk 

 Kugle. Med Boraks og Fosforsalt giver den Jernreaktion. Den sønderdeles 

 af Saltsyre under Udskillelse af geléagtig Kiselsyre. 



Olivin findes meget almindelig som Bestanddel af basiske Eruptiv- 

 bjergarter, baade i de mere storkornede og som Strøkorn i de tætte og fin- 

 kornede. Mineralet findes ogsaa i krystallinske Skifere, navnlig Hornblende- 

 skifere, og i kornet Kalk og Dolomit. 



xxxii. 18 



