316 Klorit. 



Karajat. 



Tschermak: Sitzungsber. d. k. k. Akad. d. Wiss. Wien, 100, 1891, Pag. 29. 

 Zeitschr. f. Kryst. 21, 1893, Pag. 429. 



Findes i store sekssidede Tavler bestaaende af Klinoklor 

 af mørk smaragdgrøn Farve. Den optiske Aksevinkel (2 E) 

 er 85°; Tvillingdannelser findes efter den almindelige Glimmer- 

 lov. I de ydre Partier og ogsaa i Striber og Pletter i det 

 Indre indeholder Kloriten brun Flogopit. 



Fiskernæsset Distrikt. 



Ikartok (Giesecke). 



Finbladet, blaaliggrøn Rloritskifer, temmelig ren; næsten 

 optisk enakset. 



Frederikshaab Distrikt. 



Arsuk Fjord overfor Ivigtut (Giesecke 1809). 

 Giesecke: Rejse, Pag. 183. 



Her nævnes Rloritskifer som Lag i hvid Glimmerskifer. 



Julianehaab Distrikt. 



Torsukatak (Giesecke 1806). 

 Giesecke: Rejse, Pag. 37. 



Her omtales Rloritskifer med Talkaarer indlejret i Gnejs. 

 Narsarsuk (Funk 1897). 



Flink: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 232. 



Det her nævnte Mineral, der er betegnet Rlorit, har ved 

 senere Undersøgelser af Funk vist sig at være et nyt Mineral, 

 Spodiofyllit. 

 Rangerdluarsuk (Flink 1897). 



Flink: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 241 og 242. 



En Rlorit, der findes i grønblaa Tavler af 1 Ctm.s Stør- 

 relse, er af Flink henført til Tabergit, der er en Varietet af 

 Pennin; Materialet er endnu ikke nærmere undersøgt. 

 Lichtenau (Giesecke). 



Janovsky. Ber. d. D. ehem. Gesell, zu Berlin, 1873, Pag. 1230. 

 Vrba: Sitzb. d. k. k. Akad. d. Wiss. Wien, 69, 1874, Pag. 91. 



Klinoklor i kompakte, lamellare Aggregater af Vægtfylde 



