324 Hisingeiït. — Talk. 



Rink 1 ) anfører Chlorophæit som forekommende i Nord- 

 Grønland. Det er næppe sandsynligt, at der hermed er ment 

 det ovenfor beskrevne Mineral, som vistnok først er blevet 

 bekendt efter Opdagelsen af det gedigne Jern ved Uifak; 

 men iøvrigt vides intet om, hvad der er ment med Angivelsen, 

 oe hvorledes Bestemmelsen er foretaget. 



90. ТаШ. Mg a H 2 Si A O l9 . 



Krystalliserer ligesom Glimmer og Klorit i sekskantede Tavler, der 

 sandsynligvis er monokline. Krystaller er dog sjeldne; oftest er Mineralet 

 bladet, finkornet eller tæt. 



Fuldkommen Spaltelighed efter Basis; Spaltebladene er bøjelige, uela- 

 stiske. Haardheden er 1, hvad der bevirker, at Talken er fedtet at følepaa: 

 Vægtfylden er 2.7 — 2.8. Paa Spalteflader er der stærk Perlemorglans. Farven 

 er grønlig, graalig eller brunlig; Stregen i Almindelighed hvid. Talken er 

 kun svagt gennemsigtig. 



Ved stærk Glødning afgiver Talken Vand. Ved Ophedning for Blæse- 

 røret faar den Haardheden 6 og lyser stærkt, men er næsten fuldkommen 

 usmeltelig. Den sønderdeles ikke af Syrer. 



Efter Strukturen kan man skelne imellem: 



Bladet Talk, i Almindelighed af lysegrøn eller hvidlig grøn Farve, 

 findes dels i større Blade i Klorit, Serpentin m. m., dels som Talkskifer 

 meget udbredt mellem andre krystallinske Skifere. 



Steatit eller Spæksten (Vegsten), mere eller mindre uren af graalig eller 

 grønlig Farve og tæt Struktur; findes indsprængt i uregelmæssig formede 

 Masser i kornet Kalk, Serpentin, Glimmerskifer m. m. 



Talk anvendes i temmelig stor Maalestok til Smørelse, ildfast Materiale 

 m. m.; de finbladede og tætte Varieteter udskæres til forskelligt Husgeraad 

 og Kunstgenstande. 



1 Grønland har Talken meget stor Udbredelse; Forekomst- 

 maaden er i Reglen ikke bekendt ligesaalidt som den Mængde, 

 hvori Mineralet forekommer paa de forskellige Steder; som 

 oftest er det i tæt eller finbladet Form, i Reglen temmelig 

 urent og har navnlig i ældre Tider haft en meget stor Betydning 

 for Eskimoerne til Forfærdigelse af deres Husgeraad. Materialet 

 er taget paa en Mængde forskellige Steder, og en Del af disse 

 er efterhaanden blevet fuldstændig udtømt. Paa Grund af den 



') Grønland, II, S. Insp. Till. Pag. 151. 



