Talk. 325 



store Betydning findes Mineralet omtalt en Mængde forskellige 

 Steder i den ældre Literatur, mest under Navn af Grydesten eller 

 Vegsten x ), første Gang i Ivar Baardsøn's grønlandske Beskrivelse 

 (Grønlands historiske Mindesmærker, 3, Pag. 256) og er saa- 

 ledes det første Mineral, der omtales fra Grønland. Det grøn- 

 landske Navn for Mineralet er uvkusigsak, hvorfor ogsaa enkelte 

 af Talklokaliteterne har dette Navn. Benævnelsen indbefatter 

 naturligvis, ligesom Navnet Vegsten, ogsaa andre beslægtede 

 Mineraler som Klorit og Serpentin. 



Nordvest-Grenland. 



Ivsugigsok, NV. for Kap Tork (Nathorst 1883). 

 Törnebohm: Geol. Foren. Förh. Stockholm, 8, 1886, Pag. 434. 



Fandtes i en løs Blok ved Stranden. I Følge Eskimoernes 

 Sigende skal der længere Nord paa findes et Vegstensleje, 

 fra hvilket de henter Materiale til deres Gryder etc. 



Umanak Distrikt. 



Uvkusigsat (Giesecke 1811). 



Giesecke: Rejse. Pag. 236. 

 Rink: Nordgrønland, Pag. 41. 



Her omtales grønlig Talkskifer sammen med Straalsten, 



Asbest og Svovlkis i Glimmerskifer. 



Anoritok (Rink). 



Rink: Grønland, I, N. Insp. 2. Del, Pag. 215. 



Findes dels i bladet Form af graaliggrøn Farve, undertiden 



med utydelige, tavleformede Krystaller, dels tæt, mørkegrøn, 



sammen med Apatit. 



Kar aj ak- Fjord (Rink). 



Rink: Grønland, I, N. Insp. I.Del, Pag. 183. 



Nævnes af Rink som et af de vigtigste Findesteder for 



Mineralet i Nord-Grønland, hvor Vegstenen i det hele findes 



i langt mindre Mængde end i Syd-Grønland. Af Beskaffenhed 



er den en lys graalig, finbladet, temmelig ren Talkskifer. 



J ) Ogsaa skrevet Veiksteen.Veeksteen, Vægtsteen (Rink) og Vægsten (flere nyere 

 Forfattere). Da Navnet sikkert staar i Forbindelse med det ældre danske Ord 

 veg, blød, maa ovenstaaende Skrivemaade betragtes som den rigtigste. 



