332 Talk. 



R e n ø. 



Ivar Baardsøn: Grønlands historiske Mindesmærker, 3, Pag. 56. 

 Wormskjold: Det skandinaviske Litteraturselskabs Skrifter, 1814, Pag. 338. 



Forekomsten, hvis nærmere Beliggenhed er ukendt, er 

 ejendommelig ved at være det ældste omtalte Mineralfindested 

 i Grønland og ved den Rolle, den har spillet i Diskussionerne 

 om Østerbygdens Beliggenhed. Baardsøn omtaler Renø 

 som en stor 0, der ligger udenfor Einars- Fjord og hvor 

 der findes de bedste Talgesten i Grønland, saa gode, at der 

 kan laves Gryder og Kander af dem, og saa store, at der 

 af een Sten kan laves en Kande, hvori der kan gaa 10 — 12 

 Tønder. Udenfor Einars-Fjord, som i Almindelighed 

 antages at være identisk med Igaliko - Fjord, findes nu 

 ingen store Vegstenslejer ligesaalidt som i det øvrige Juliane- 

 ri aab Distrikt. Giesecke nævner vel store Lejer paa Akia (se 

 nedenfor), men Eskimoerne maa dog fra hele Distriktet fore- 

 tage store Rejser nordpaa for at hente den nødvendige Veg- 

 sten. Navnet Renø leder Tanken hen paa en af de to 

 Øer, Tug tut ok udenfor Narsak ogTugtutuarsuk udenfor 

 Unartok-F jord; ingen af dem kan siges at ligge udenfor 

 Igaliko -Fjord, om de end ikke ligger særlig langt derfra, 

 og paa ingen af dem kendes i Nutiden Vegsten; dog kan 

 det nok tænkes, at Forekomsten er blevet udtømt, navnlig 

 hvis den har bestaaet af en Mængde løse Sten, som Be- 

 skrivelsen tyder paa. Som man kan tænke, er denne Veg- 

 stensomtale ofte blevet benyttet som Basis for, at Øster- 

 bygden ikke kan have ligget i Julianehaab Distrikt. 



Akia (Giesecke 1806). 



Giesecke: Rejse, Pag. 27. 



Rink: Grønland, 2, S. Insp. Till. Pag. 145. 



Herfra nævnes store Lag Talkskifer. 



Uvkusigsat paa Kobbermineø (Giesecke 1809). 

 Giesecke: Rejse, Pag 169. 



Ubetydelige Mængder skifret Talk i Grønsten. 



