334 Talk. 



Uvdlorsiutit (Eberlin). 



Graah: Undersøgelses-Rejse til Ostkysten af Grønland, 1832, Pag. 86. 

 Eberlin: Medd. om Grønl. 9, 1889, Pag. 255. 



Nævnes af Eberlin som det eneste Sted i hele den syd- 

 ligste Del af Grønland, hvor der findes anvendelig Vegsten. 

 1 Gnejsen og Graniten fandtes hnsstore Indlæg af en i det 

 Indre haard Stenart, der i de ydre Partier og langs Sprækker 

 var omdannet til en uren og haard Vegsten. Eberlin mener, 

 at den brugbare Vegsten rimeligvis forekommer paa samme 

 Maade, men at Mængden ikke kan være ret betydelig, da der 

 i 1828 1 ) fortælles, at der hver Sommer kom Baade fra Øst- 

 kysten ned til A luk for blandt andre Ting at indhandle 

 Vegsten fra Vestkysten (altsaa sandsynligvis helt oppe fra 

 Frederikshaab Distrikt). Omvendt fortæller Cranz 2 ) at Øst- 

 lændinge fra (maaske langt) Nord for Puisortok solgte Veg- 

 sten til Vestlændingerne. 

 Akitsek i Kj øge-Bugt (Pikiutdlek) (Kndtsen). 



Knutsen: Medd. om Grønl. 9, 1889, Pag. 244. 

 Holm: Medd. om Grønl. 10, 1S88, Pag. 51. 



Nævnes som et af de Steder, hvorfra Angmagsalikerne 

 særlig faar Vegsten; den skal, efter Knutsen, være blødere 

 end den ved Angmagsalik. Navnet Akitsek er en specielt 

 østgrønlandsk Betegnelse for Vegsten 3 ). 

 Inigsalik (Knutsen 1<S8o). 



Holm: Medd. om Grønl. 10, 1888, Pag. 220. 



Nævnes som den anden af de Lokaliteter, hvorfra Angmag- 

 salikerne særlig benter Vegsten. De hjembragte Prøver be- 

 staar af en temmelig uren, graalig, tæt Talk. 

 Kobberpynt, Gaase fjord og Renodde i Scoresby Sund 

 (Bay 1892). 

 Bay: Medd. om Grønl. 19, 1896, Pag. 159. 



Vegstensgange af meget varierende og tilfældig Retning i Pikrit. 



1 Nachrichten aus der Brüdergemeine, Pag. 41. 

 2 ) Nachrichten von Grønland, 1, 1761, Pag. 349. 

 3 I Rink: Medd. om Grønl. 10, 1888, Pag. 220. 



