338 Nefelin. 



dels som uregelmæssig formede Korn, dels i Krystaller (indtil 

 2 Ctm.) der har Form som korte Prismer med m {юГо} og 

 c {OOOl} undertiden medp{l01l} underordnet; Spalteligheden 

 er meget svag, viser sig næsten kun i de mikroskopiske Snit. 

 Der findes baade egentlig Nefelin af hvidlig, graalig eller 

 svagt grønlig Farve, halvklar, og sjeldnere udpræget Elæolit, 

 der er graa, graagrøn, grøn eller sjeldnere brunlig rød, uklar 

 og med fremtrædende Fedtglans. De graagrønne Farver skyldes 

 indblandede fremmede Mineraler, den brunrøde en delvis Om- 

 dannelse. Undertiden viser Elæoliten et ejendommeligt Farve- 

 fænomen, der i øvrigt er stærkere fremtrædende hos Sodaliten, 

 idet den paa friske Brudflader er rødviolet, hvilken Farve 

 taber sig efter nogle Minutters Henliggen i Lyset. 



De omtalte indlejrede Mineraler er væsentlig Arfvedsonit 

 og Ægirin; desuden findes meget ofte smaa Væskeinterposi- 

 tioner med Luftblærer. 



Analyser er foretagne af Lorenzen (I, paa en Krystal af 

 Vægtfylde 3.60 og II, paa uregelmæssig formet Nefelin af 

 Vægtfylde 3.63): 





1 



Il 



Si 2 



43.39 



41.87 



Al 2 O s 



32.28 



33.94 



Fe 2 O ä 



0.92 



0.70 



CaO 



0.70 



0.47 



K,0 



5.62 



6.68 



Na 2 



16.52 



15.03 



Cl 



Spor 



Spor 



Glødningstab 



— 



0.94 



99.43 99.63 



Nefelinen undergaar, som paavist af Ussing, en Mængde 

 forskellige Omdannelser; de derved fremkomne Mineraler er: 



1. Cancrinit, der er meget lidt udbredt og kun i mikro- 

 skopisk Mængde; den skal nærmere omtales i det følgende. 



2. Sodalit. Delvis Omdannelse af Nefelin til Sodalit findes 

 under to Former, idet Sodaliten enten findes i seement- 



