Sodalit. 343 



træder iøvrigt ogsaa, men i ringere Grad, hos Analcim og 

 Nefelin fra samme Omraade. Naar man slaar Stenen over, 

 har Sodaliten en kraftig rødviolet Farve, som i Løbet af faa 

 Minuter taber sig under Lysets Paavirkning, i Mørke derimod 

 kan holde sig Maaneder igennem. 



Foruden de ovenomtalte Interpositioner af Ægirin og Arf- 

 vedsonit findes ogsaa ofte i Sodaliten ganske smaa Blærer, 

 der indeholder Væske med Luftlibelle eller er helt luftfyldte; 

 undertiden findes ogsaa lange og tynde, farveløse Blade, sand- 

 synligvis bestaaende af Glimmer. 



Vægtfylden er i Følge Lorenzen 2.31. Analyser er fore- 

 tagne af Thomson (I), Ekeberg (II, hos Allan) og Lorenzen (III). 





I 



II 



III 



Si0 2 



38.52 



36.00 



36.50 



Al 2 0. å 



27.48 



32.00 



31.53 



Fe 2 0, 



1.00 



0.25 



0.19 



CaO 



2.70 



— 



0.25 



Na 2 



23.50 



25.00 



26.30 



K 2 



— 



— 



0.18 



Cl 



3.00 



6.75 



7.30 



Glødningstab 



2.10 



— 



— 





98.30 



100.00 



102.25 



— 0(=C1 2 ) 



0.68 



1.53 



1.65 



97.62 98.47 100.60 



Sodaliten blev først fundet af Giesecke, der omtaler den 

 som «ein grimes, leicht verwitterndes, granatförmig krystal- 

 lisirtes Fossil». Den første Beskrivelse og Analyse blev givet 

 af Thomson, som gav den Navn paa Grund af dens store 

 Natriumindhold. De fuldstændigste Undersøgelser er fore- 

 tagne af Lorenzen og navnlig af Ussing, efter hvem det her 

 anførte væsentlig er refereret. 



Sodaliten kan ogsaa findes som Omdannelsesprodukt af 

 Nefelin, saaledes som er omtalt under dette Mineral. Den 

 undergaar selv forskellige Omdannelser. 



1 



