358 Titanjern. — Enstatit. 



Ost-Grenland. 



Kap Rantzau, Landet omkring (Eberlin 1884). 



I Granitpegmatit sammen med Titanit i Form af uregel- 

 mæssige Masser (indtil 8 Ctm.); stærkt anløbet og forvitret. 



102. Enstatit (Bronzit). (Mg, Fe) Si O 3 . 



Krystalliserer rombisk, men Krystallerne er sjeldne; i Almindelighed 

 findes Mineralet i uregelmæssige Masser eller i kornede, traadede eller bladede 

 Aggregater. 



Tydelig Spaltelighed efter et Vertikalprisme med en Vinkel paa88°16'. 

 Der findes ogsaa Spaltelighed efter 1ste og 2den Endeflade, og den sidst 

 nævnte kan undertiden være overordentlig kraftig, saa at den langt overvejer 

 Spalteligheden efter Prismefladerne. Bruddet er ujevnt. Haardheden er ôVa; 

 Vægtfylden 3.1 — 3.3. Glansen er Glasglans med svag Perlemorglans paa 

 Spaltefladerne, undertiden metallisk Glans paa 2den Endeflade, naar den er 

 i Besiddelse af særlig stærk Spaltelighed. Farven er forskellig i de to Varie- 

 teter (se nedenfor); Stregen er farveløs. Gennemskinnende eller uigennem- 

 sigtig. 



Man skelner mellem to vigtige Varieteter: 



1. Enstatit, indeholder meget lidt eller intet (under c. 5 pCt.) FeO. 

 Farven er hvid eller svagt graalig, grønlig eller gullig. 



2. Bronzit, jernholdig (c. 5 — 15 pCt. Fe O) Farven olivengrøn eller 

 brun; ofte med bronzeagtig, metallisk Glans paa Spaltefladerne. Ved endnu 

 mere Jernholdighed gaar Mineralet over til Hypersthen. 



Enstatit er meget svært smeltelig for Blæserøret; kun i de alier tyndeste 

 Kanter afrundes den svagt; den er uopløselig i Syrer. 



Enstatit findes ret almindeligt som Bestanddel i visse Eruptivbjergarter 

 (Peridotit) og Serpentin ; ogsaa undertiden i krystallinske Skifere. Den er 

 ogsaa en af de vigtigste Bestanddele i Meteorsten. 



I Grønland findes Mineralet paa en Del forskellige Lokali- 

 teter; det er vistnok altid Varieteten Bronzit 1 ). Det omtales 

 første Gans af Kobell 1845. 



Da Mineralet ved alle mulige Overgange er forbundet med Hypersthen, 

 er det umuligt i alle Tilfælde at skelne det derfra uden Analyse; i det 

 følgende er Mineralerne væsentlig bestemte efter deres mere eller mindre 

 intensive Farve. 



