Enstatit. — Hypersthen. 363 



Øst-Grenland. 



lv nar s u ak i Sermilik ved Angmagsalik (Rüttel 1902). 



Findes i Straalstenskifer i Form af fladtrykte, afrundede 

 Individer (indtil 7 Ctm.). Farven uren, mørkebrun. 

 Angmagsalik (Bay 1892). 



Bat: Medd. om Grønl. 19, 1896, Pag. 176. 



En brunlig let forvitrende Gnejs bestaaende af Feldspat, 

 Kvarts, Bronzit og Biotit. 



Ogsaa fra Angmagsalik hidrører nogle af Rüttel i 1902 

 indsamlede, tildels meget store Stykker, bestaaende af Asbest, 

 Bronzit og Biotit. Asbesten danner radialstraalede Masser, 

 imellem hvilke de andre Bestanddele findes indlejrede. Bron- 

 ziten findes i Form af store (indtil 1 Dm.) uregelmæssige, 

 krystallinske Individer, der paa talrige Steder er gennem- 

 trængte af Asbesttraade, der omtrent ligger parallelt, med 

 Bronzitens c-Akse, og med Glimmerskæl, der altid er anbragte 

 parallelt med Bronzitens Flade &{010}. Sjeldent findes frit- 

 udviklede Krystalflader (ô{010} 5 a{l00}, m{l\6]), der altid 

 er temmelig matte og ujevne. Farven er uren, brunlig. 

 Kong Oskar s-H a v n ved Angmagsalik (A. E. Nordenskiöld 1 883). 

 Törnebohm: Geol. Foren. Förh. Stockholm, 8, 1886, Pag. 441. 



Findes sparsomt i mørkegraa, næslen tæt Bronzitdiabas. 



юз. Hypersthen. (Mg,Fe)Si0 8 . 



Krystalliserer rombisk ligesom Enstatit, med hvilket Mineral der i det 

 hele er meget nært Slægtskab ; et Eksempel paa Krystalformen kan ses paa 

 efterfølgende Figur 62. I Almindelighed findes Mineralet i kornede eller 

 bladede Aggregater. 



Spaltelighed som hos Enstatit; Bruddet er ujevnt. Haardheden er 5—6; 

 Vægtfylden 3.4 — 3.5. Glansen er Glasglans med metalagtig Perlemorglans 

 paa Spaltefladerne. Farven er temmelig mørk, brunlig, graalig eller grønlig; 

 Stregen er graalig. Mineralet er helt eller næsten uigennemsigtigt. 



Jernindholdet i Hypersthenen varierer fra c. 15 pCt. til c. 30 pCt. 



Ved Ophedning for Blæserøret, smelter Mineralet til en sort Emalje og 

 ved Ophedning paa Kul faas en magnetisk Masse. Det sønderdeles delvis 

 af Saltsyre. 



