364 Hypersthen. 



Mineralet forekommer temmelig udbredt som Bestanddel i forskellige 

 basiske Eruptivbjergarter. 



I Grønland findes Mineralet i ret stor Mængde; det omtales 

 første Gang af Törnebohm i 1886; angaaende Bestemmelsen af 

 Mineralet henvises til, hvad der er sagt under Enstatit. 



Upernivik Distrikt. 



Upernivik (Giesecke 1807). 



Giesecke: Rejse, Pag. 55. 

 Rink: Nordgrønland, Pag. 42. 



Er vistnok den anseligste Forekomst af rombisk Pyroxen i 

 Grønland. I Følge Meddelelse af Ussing findes Mineralet paa 

 Spidsen af den lille Halvø, der mod Nord begrænser Skibs- 

 havnen; det danner Linser i omtrent lodrette Gnejslag; den 

 største af Linserne har, maalt i vandret Plan, en Længde af 

 14 Meter og en Bredde af 6 Meter. Paa de hjembragte 

 Stykker findes Individer af indtil 15 Ctm.'s Udstrækning. 

 Hypersthenen er i Reglen meget uren og indeslutter utallige 

 mindre Partier af grøn Diopsid, Biotit og Feldspat (baade 

 Orto- og Plagioklas); Diopsiden kan undertiden findes i lige- 

 saa stor Mængde som Hypersthenen og er ofte sammenvokset 

 i parallel Stilling med denne. Hypersthenens Farve er brun 

 i forskellige Nuancer; i gennemfaldende Lys ses tydelig Pleo- 

 kroisme med de sædvanlige Farver. Spalteligheden efter />{010} 

 er undertiden meget kraftig, undertiden ikke særlig fremfor 

 de andre Spalteretninger. Mineralet er optisk -f-; Aksevinkelen 

 er 96° maalt i Glashalvkugler af Brydningsindex 1.53; heraf 

 kan beregnes (/? = c. 1.69) 2 V a = c. 84V 2 °. undertiden 

 findes Tvillingdannelse efter (04l) i Form af Lameller, hvis 

 Bredde varierer fra Vs til 2 Mm. Mineralet benævnes af 

 Giesecke (ligesom Bronziten fra Uiordlersuak) antofyllit- 

 lignende Mineral og af Johnstrcp (i en Fodnote bos Giesecke) 

 Antofyllit, ligesom ogsaa af Rink. Denne giver en nærmere 

 Beskrivelse af Mineralet og siger, at Spaltefladerne danner 

 den for Hornblenden ejendommelige Vinkel; denne Vinkel 



