Hypersthen. 365 



kan sikkert kun være bestemt ved Øjemaal , hvorved man 

 nogenlunde let kan komme til at forveksle Hornblendens 

 Vinkel paa c. 55° med den Vinkel paa 46°, der er mellem 

 Hypersthenens m{ll0} og ô{010}, hvis denne sidste Flade 

 ikke er fremtrædende ved særlig stærk Spaltelighed; i det 

 mindste giver alle de af Rink selv samlede Stykker i Gonio- 

 metret meget gode Vinkelværdier, der fuldstændig stemmer 

 med Hypersthen. Rink's Omtale af Mineralet som usmelteligt 

 for Rlæserøret kan næppe heller være fuldstændig nøjagtig. 

 Analyse er foretaget af Rink: 



Si0 2 



56.73 



MgO 



28.05 



FeO 



16.1 1 



100.89 

 Da de rombiske Pyroxener og Amfiboler har omirent samme 

 kemiske Sammensætning, kan Analysen ikke afgøre, til hvilken 

 af Grupperne Mineralet hører. I Følge Jernmængden er Mine- 

 ralet snarere Hypersthen end Bronzit. 



Umanak Distrikt. 



Um an ak (Rink). 



Rink: Nordgrønland, Pag. 42. 



Findes i uregelmæssig formede Individer i Gange og smaa 

 Nyrer i en løs finkornet, kvartsrig Bjergart, der er fandet 

 i Form af Rullesten. Disse angives af Rink at være 

 fundne i Umanak Distrikt; det paa Museet værende, 

 analyserede Stykke har Etiketten Umanak. Rink kalder 

 Mineralet Antofyllit og siger, at det gav en med Antofylliten 

 fra Upernivik ganske overensstemmende Analyse. Imidlertid 

 er det her omtalte Mineral, ligesom det fra Upernivik, en 

 rombisk Pyroxen, og maa i Følge Sammensætningen henregnes 

 til Hypersthen. Farven er graalig brun; Spalteligheden efter 

 è{010} omtrent lige saa stærk som efter m{ll0}. 



Fra samme Lokalitet findes et ligeledes af Rink indsamlet 

 Stykke, bestaaende af uregelmæssig formede Individer (indtil 



