382 Ægirin. 



af smaa, gullige Krystaller af en særegen, stærkt dobbelt- 

 brydende Ægirinvarietet. 



Kangerdluarsuk-Omraadet (Giesecke 1806). 

 Giesecke: Rejse, Pag. 33. 



Allan: Thomson's Ann. Phil. 1, 1813, Pag. 99. 

 Kobell: Journ. für prakt. Chem. 13, 1838, Pag. 3. 

 Rammelsberg: Pogg. Ann. 103, 1858, Pag. 273. 

 Kobell: Journ. für prakt. Chem. 91, 1864, Pag. 449. 

 Breithaupt: Berg- und hüttenmänn Zeit. 1866, Særtryk, Pag. 50. 

 Dölter: Zeitschr. f. Kryst. 4, 1880, Pag. 34. 

 Lorenzen: Medd. om Grønl. 2, 1881, Pag. 54. Min. Soc. London, 5, 



1882, Pag. 57. 

 Brøgger: Zeitschr. f. Kryst. 16, 1890, Pag. 406. 

 Ussing: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 176. 



Ægirinen findes i meget stor Mængde som Hovedbestanddel 

 i Sodalitsyeniten, der strækker sig omkring Kangerdluarsuk- 

 og Tunug dl iarfik- Fjord. Aldersforholdet er meget vari- 

 erende, idet Ægirinens Dannelse er begyndt samtidig med de 

 andre Bestanddeles og har vedvaret indtil Bjergartens Størk- 

 ning. De først dannede Ægiriner har Krystalform; men i 

 Reglen er ikke andet end Prismezonens Flader udviklede, 

 mest m {lio}, men ogsaa а{Ю0} og &{010}; kun de smaa 

 naaleformede Krystaller, der findes i de finkornede Lujavriter, 

 er forsynede med s {T i 1 } . Undertiden findes Tvillingdannelser 

 efter a{l00} og efter c{00l} i Form af tynde Lameller. 



I Reglen er Ægirinens Farve fuldstændig sort og ikke en 

 Gang kantgennemskinnende; kun hvor den findes i tynde 

 Naale, er den kraftig græsgrøn. Ved senere Omdannelser 

 kan Ægirinen ofte vare undergaaet en Affarvning, som navnlig 

 viser sig i Omegnen af de Steder, hvor Krystallerne er bræk- 

 kede i Stykker; herved er den bleven omdannet til en akmit- 

 agtig Substans. Andre Omdannelser af Ægirinen er ikke 

 kendte. Af Interpositioner findes der i Reglen kun en for- 

 holdsvis ringe Mængde i Ægirinen. 



I stor Mængde findes Akmit, der er fremkommet ved Om- 

 dannelse af Arfvedsonit, undertiden ogsaa af Eudialyt. Den 

 først nævnte bestaar i Reglen af ganske fine Traade, der er 



