Wollastonit. 385 



107. Wollastonit. Ca Si О 3 . 



Krystalliserer monoklint i en ret ejendommelig Form, idet Krystallerne 

 ofte er langstrakte efter i-Aksen (som hos Pektolit); ofte er de tillige flad- 

 trykte, enten efter 1ste eller 3die Endeflade. I Almindelighed findes Mine- 

 ralet i tæt eller asbestagtig traadet Form. 



Fuldkommen Spaltelighed efter 1ste og 3die Endeflade, der med hin- 

 anden danner en Vinkel paa 8472°. Bruddet er ujevnt. Haardheden er 4'/a 

 — 5; Vægtfylden 2.8—2.9. Glasglans, paa Spalteflader Perlemorglans; Farven 

 er hvid med graaligt, rødligt eller gulligt Skær; Stregen er hvid; halvgennem- 

 sigtig eller gennemsigtig. 



Ved Ophedning med Blæserør smelter Mineralet let i Kanterne; med 

 noget Soda giver det et blæret Glas; i Saltsyre er det opløseligt under 

 Gelédannelse. 



Wollastonit er et ikke særlig almindeligt Mineral, der mest findes som 

 Kontaktdannelse, navnlig i kulsur Kalk, men ogsaa undertiden i Eruptiv- 

 bjergarter. 



I Grønland findes asbestagtig Wollastonit temmelig udbredt 

 i det vestgrønlandske Basaltomraade , hvor den efter Forch- 

 hammer (nedennævnte Afh.) tænkes dannet ved, at overhedet Vand 

 har udtrukket kiselsur Kalk af Basalten, hvorefter senere til- 

 kommen Kulsyre har omdannet en Del af dette til kulsur Kalk, 

 der her som alle andre Steder gennemtrænger Wollastoniten. 

 Mineralet anvendes undertiden af Eskimoerne til Smaagenstande 

 som Kajakknapper m. m.; i udskaaret Tilstand ligner det meget 

 Ben eller Elfenben. Det omtales første Gang af Schumacher i 

 1801 under Navn af asbestagtig Zeolit; men først Forchhammer 

 i 1864 nævner det som Wollastonit; dog omtales Mineralet 

 ofte baade før og efter den Tid som asbestagtig Okenit, da det 

 sammenblandes med det med Apofyllit beslægtede Mineral af 

 dette Navn, med hvilket det har en Del ydre Lighed. 



Ritenbenk Distrikt. 



Marraks-Elv (Rink). 



Rikk: Nordgrønland, Pag. 58. 



Forchhammer: Overs. K. D. Vid.-Selsk. Forh. Kjøbenhavn, 1864. 



Findes i asbestagtige Masser af temmelig betydelig Stør- 

 relse; Traadenes største Længde er 25 Ctm. Det forekommer 

 paa Gange, der gennemtrænger den stærkt opløste Basalt og 

 xxxn. 25 



