Arfvedsonit. 425 



Kangerdluarsuk-Omraadet (Giesecke 1806). 



Giesecke: Rejse, Pag. 33. 



Allan: Thomson's Ann. Phil. 1, 1813, Pag. 99. 



Brooke: Thomson's Ann. Phil. 5, 1823, Pag. 381. 



Arfvedson: Berz. Jahres-Bericht, 4, 1825, Pag. 149. 



Thomson: Ann. of New-York, 1828, Pag. 9; og Ann. des mines. 3. Sér. 1, 



1832, Pag. 192. 

 Kobell: Journ. für prakt. Chemie, 13, 1838, Pag. 3. 

 Rammelsberg: Pogg. Ann. 103, 1858. Pag. 273. 

 Kobell: Journ. für prakt. Chemie, 91, 1864, Pag. 449. 

 Breithaupt: Berg- und hüttenmänn-Zeit. 1866, Særtryk, Pag. 50. 

 Doelter: Zeitschr. f. Kryst. 4, 1880, Pag. 34. 

 Lorenzen: Medd. om Grønl. 2, 1881, Pag. 54. Min. Soc. London, 5, 



1882, Pag. 57. 

 Berwerth: Sitzungsher. d. k. k. Akad. d. Wiss. Wien, 85, 1882, Pag. 168. 

 Brøgger: Zeitschr. f. Kryst. 16, 1890, Pag. 398. 

 Rosenbusch: Mikroskopische Physiographie, 1, 1892, Pag. 564. 

 Ussing: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 176. 



Arfvedsoniten findes i meget stor Mængde som Hoved- 

 bestanddel i Sodalitsyenit og desuden i Lujavrit og Arfved- 

 sonitgranit, hvilke Bjergarter strækker sig omkring Kanger- 

 dluarsuk- og Tunugdliarfik- Fjord. De enkelte In- 

 divider kan undertiden være meget store; ved Lokaliteten 

 Nunarsiuatiak (Serrarsuit) ved Tunugdliarfik- Fjord 

 naar de indtil V2 Meter. Arfvedsoniten er begyndt at ud- 

 krystallisere paa et tidligt Stadium; oftest er den dog en af 

 de yngste af Bestanddelene. 



Krystalformerne er særlig undersøgte af Brøgger; følgende 

 Former er fundne: a{l00}, è{010}, mflio}, *{lOl}, pfioi], 

 r{0ll}, г {03l}, Л {21 1 } og ø{T2l}. Krystallerne er altid 

 langstrakte efter c- Aksen, og m{ll0} og 6 {OlO} er omtrent 

 lige udviklede. Forøvrigt er de udviklede efter 4 forskellige 

 Typer: 



I. Endebegrænsningen dannet udelukkende af ø{l2l}; en 

 enkelt Krystal fra Siorarsuit ved Tunugdliarfik- Fj ord. 



II. Endebegrænsningen dannes af #{l2l} og r{01l); des- 

 uden kan findes som smalle Flader «{lOO}, ^{lOl} og г {03l}. 

 Denne Type findes ved de alier fleste Krystaller, baade fra 



