Riebeckit. - Krokydolit. 431 



nogen Tvivl om. at det er identisk med den fra andre Steder 

 kendte Riebeckit. 



[ Følge Flink findes der i alle Krystallerne en Kærne af 

 Ægirin, der er anbragt i parallel Stilling med Riebeckiten 

 (fælles b- og c-Akser). Ussing beskriver en ejendommelig 

 Sammenvoksning af Riebeckit med Krokydolit, saaledes at 

 det er utvivlsomt, at det sidste Mineral maa være opstaaet 

 af det første. 

 Kanger dluarsuk-Omraadet (K. J. V. Steenstrup 1888). 

 Ussing: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 212. 



Typisk Riebeckit er ikke fundet her, men derimod et 

 Mineral, der i de fleste Retninger staar imellem Riebeckit 

 og Arfvedsonit. 



Det findes sammenvokset i parallel Stilling med den tid- 

 ligere omtalte grønbrune Barkevikit, enten langs Randen af 

 Individerne af dette Mineral eller indesluttet i det i Form af 

 uregelmæssige Pletter eller smalle Snore. 



Udslukningsvinkelen (et : c) er 7 — 10°, men kan stige til 

 30°. Absorptionsfarverne er: 



et dybt Ыаа, meget mørk, Б graablaa, c lys graagrøn. 



Forekomstmaaden tyder paa, at Mineralet er fremkommet 

 ved Omdannelse af Barkevikiten. 



~- , , -..^ \NaFe(SiO. A )A 

 119. Krokydolit. _ •; ._ 3j -\. 



{ FeSi0. å j 



Krokydolit staar i flere Henseender meget nær ved Riebeckit, men maa 

 dog nærmest betragtes som et eget Mineral. Den findes ikke i Krystaller, 

 men mest som traadede, asbestagtige Aggregater, hvis Traade oftest er finere 

 og mere bøjelige end hos den almindelige Asbest. 



Fuldkommen Spaltelighed efter Prismet med en Vinkel paa 56°; Haard- 

 heden er 4, Vægtfylden 3.2 — 3.3. Glansen er mere eller mindre mat Silke- 

 glans; Farven og Stregen oftest lavendelblaa. 



Den kemiske Sammensætning er temmelig varierende; i Reglen findes 

 en Del (1 — 5 pCt.) Vand, der maaske skyldes begyndende Forvitring. Ved 

 Ophedning i lukket Rør afgives dette Vand med alkalisk Reaktion. For 



