448 Mikroklin. 



glans paa c{00l}. Den indre Bygning omtrent som hos den 

 grønne Mikroklin fra Sungausak, men en Del finere. 



Simiutarsnak (Pjetürsson 1897). 



Spaltestykker (indtil 15 Ctm.) af temmelig ren graa Farve 

 sammen med Kvarts og Biolit. Overordentlig regelmæssig, 

 korsvis Mikroklinstruktnr; fin Pertitstruktnr. 



Ikerasarsnk (Pjetdrsson 1897). 



Brudstykke af en stor Krystal (c. 20 Ctm.), gennemvokset 

 med Kvarts. Kombination c{00l}, 5 {010}, mflio}, /"{l30}, 

 y {loi}; Fladerne overordentlig ujevne og ru. Farven uren, 

 lys rødlig og graalig. Regelmæssig Mikroklin- og Mikropertit- 

 struktur. 



Holstensborg Distrikt. 



I g dl or suit (S. Hansen li 



Spaltestykker (c. 5 Ctm.) sammen med Biotit; Farven violet- 

 rød med stærk violetblaa Perlemorglans paa c{00l}; endvidere 

 findes Avanturinglans paa £{010}. Mikroklinstrukluren meget 

 regelmæssig krydsstribet; regelmæssig Mikropertitstruktur. 



Godthaab Distrikt. 



Kuvnersuak (Giesecke 1808). 



Skriftgranit sammen med Biotit og Muskovit. Feldspatens 

 Farve graalig hvid. Meget regelmæssig Mikroklin- og Mikro- 

 pertitstruktur. 



Godthaab. 



Krystalliseret (indtil 8 Ctm.) sammen med Kvarts; Kom- 

 bination: 6{010}, w{ll0}, Ж{|Го}, f{lZ0}, ø{l30}, c{00\), 

 x {Toi}, p{\ 1 1}, den sidste meget ubetydelig. Krystallerne 

 ufuldstændig udviklede med meget ujevne, stærkt afbrudte 

 Flader. Farven varierende, ofte i samme Krystal, fra kraftig 

 grøn (Amazonsten) til graalig hvid. Feldspaten er pertitisk; 

 Mængden af Albit er efter basiske Præparater at dømme 

 omtrent ligesaa stor som af Mikroklin; Fordelingen af de to 

 Mineraler er omtrent uregelmæssig-, idet Albiten kun i ringe 



