480 Eudidymit 



rombisk Omrids. Krystallerne er altid Tvillinger af en ret indviklet Bygning. 

 Mineralet findes kun krystalliseret. 



Fuldkommen Spaltelighed efter 3die Endeflade c, svagere efter Skraa- 

 prismet t. Haardheden er 6; Vægtfylden 2.553. Glasglans, paa Spalteflader 

 Perlemorglans. Farven hvid, gennemsigtig eller gennemskinnende. 



Forhold ved Opvarmning etc. samt Forekomststeder de samme som 

 for Epididymit. 



I Grønland findes Mineralet paa den ene Lokalitet: 



Juliaiiehaab Distrikt. 



Nar s ar suk (Jessen 1894, Flink 1897). 



Flink: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 230. 

 Flink: Medd. om Grønl. 24, 1901, Pag. 56. 



Stammer fra Pegmatitgangene i Augitsyeniten, men er kun 

 fundet løst liggende i Gruset i Forbindelse med Elpidit, 

 Synkysit, Epididymit, Kvarts og Ankylit. Krystallerne er 

 sammensatte af Plader, der er vifteformet ordnede med pa- 

 rallele è-Akser; de største er 32 Mm. lange. 



Følgende Former er iagttagne: c{00l}, è{010}, ^{bOl}, 

 «{О.Ю.З}, ^{ОБЗ}, t{bb\], v{Im], s{bb2], фЗб}, Z {310}, 

 «{15.5.3}, &{Ï5.5.3}, * {625} (Figur 85). 



Fig. 85. Eudidymit; Narsarsuk. (Efter Flink.) 



Krystallerne er tavleformede efter c{00l} og af rombisk 

 Tværsnit med Vinkler paa meget nær 60° og 120°. Blandt 

 Skraaprismefladerne er tf{55l} altid overvejende, de andre er 

 yderst ubetydelige; è{010} er næsten altid til Stede, oftest 

 ogsaa e {o. 10.3} og p {053}. 



Tvillingdannelser findes, udelukkende efter c{00l}, og viser 

 sig som tynde Lameller, indvoksede i Hovedindividet. 



Paa Figuren betegnet med g. 



