Neptunit. 505 



findes i begrænset Mængde, og at der næppe vil kunne faas 

 mere Materiale af Betydning. 



2. Prismatiske Krystaller (indtil 2 Ctm.) efter c-Aksen. 

 Formen, der er gengivet paa Figur 92 (se foregaaende Side), 

 har Fladerne: a{l00}, wflio}, cl {ZOl}, e{20l}, s {ill}, 

 #{22l}, £>{31l}, g {? 1 2}. Tvillinger er ligesaa sjeldne som 

 ved foregaaende Type. Fladerne af ?#{l10} er veludviklede, 

 svagt stribede i to Retninger; a {lOO} er stærkt lodret stri- 

 bet; c/(30l} er temmelig ujevn, grubet; de andre Former 

 er blanke. 



Som foregaaende Type er denne ogsaa fundet paa en enkelt, 

 begrænset Lokalitet, men i noget større Mængde og ofte med 

 meget tætsiddende Krystaller; disse sidder oftest paa Ægirin 

 og er ledsagede af de samme Mineraler som den første Type. 



Fandtes i meget smaa Krystaller i den LüTZENSke Samling 

 og blev beskrevet af Nordenskiöld ; i 1897 indsamlede Flink 

 næsten alt det Materiale, der i det hele eksisterer af denne 

 Type, og det synes ogsaa, som om Forekomsten hermed er 

 fuldstændig udtømt. 



3. Smaa Krystaller (3—4 Mm.), i Form nærmest staaende 

 mellem de to første Typer, men mere fladerige. Følgende 

 Flader er iagttagne, om end ikke alle paa samme Krystal: 

 «{lOO}, &{010}, c{00l}, mftio}, d{30l}, e{20l}, /"{ÏOl}, 

 s {til}, ^{22lj, ж{311}, r{22lj, o{fll}, г'{Г12}, р{Ъ\\}, 



.««{512}. Alle Fladerne er blanke med Undtagelse af rf{30l}, 

 hvis midterste Del er mere eller mindre angrebet. 



Denne Type, der kun forekommer i meget ringe Mængde, 

 er udelukkende fundet af Funk i 1897. Krystallerne sidder 

 fastvoksede paa Mikroklin sammen med de samme Mineraler, 

 som er nævnte ved Type 1. Ejendommeligt er, at de under- 

 tiden synes at være dannede paa Bekostning af Narsarsukit. 



Af Wallenström er beskrevet en 4de Form, bestaaende af 

 smaa Krystaller (Længde c. 3 Mm.), siddende paa Kalkspat 

 sammen med Ægirin. Formen er kortprismatisk med Prisme- 



