528 Hydronefelit. — Natrolit. 



149. Hydronefelit. HNa 2 Al 3 Si 3 0, 2 -j- 3 Я 2 O. 



Krystalliserer sandsynligvis heksagonalt, men findes kun i uregelmæssig 

 formede Masser eller som tætte eller traadede Aggregater. 



Haardheden er 4>/г — 6; Vægtfylden er 2.26 — 2.48. Glasglans; Farven 

 er hvid eller graalig. Gennemskinnelig eller næsten uigennemsigtig. 



Ved Ophedning smelter Mineralet let til en hvid Emalje; det er sønder- 

 deleligt i Syrer under Gelédannelse. Nogle Varieteter af Mineralet har en 

 Del af Na erstattet af Ca. 



Forekommer temmelig sjeldent i Nefelinsyeniter som Omdannelsesprodukt 

 af Nefelin eller Sodalit. 



Hydronefeliten er i Grønland kun fundet paa et enkelt Sted: 



Julianehaab Distrikt. 



Kangerdluarsuk-Omraadet (K. J. V. Steenstrdp 1888). 



Ussing: Medd. om Grønl. 14, 1898, Pag. 120 og 141. 

 Bøggild: Medd. om Grønl. 26, Pag. 101. 



Findes i Sodalitsyeniten som Omdannelsesprodukt af andre 

 Mineraler. 



Ussing omtaler Hydronefeliten som omdannet af Nefelin i 

 Form af et spreustensagtigt Aggregat (se Natrolit), der nær- 

 mest Randen er traadet med Traadene vinkelrette paa Randen, 

 længere inde synes at være uregelmæssig kornet, men be- 

 staar dog ved nærmere Undersøgelse i Reglen af Bundter 

 eller Knipper af fine Traade. Foruden Hydronefelit inde- 

 holder de samme Pseudomorfoser Arfvedsonit og Ægirin. 

 Desuden forekommer Hydronefeliten, om end i mindre Mængde, 

 sammen med Natrolit som Pseudomorfose efter Sodalit. 



Af Bøggild omtales Hydronefelit i Erikitkrystallerne fra 

 Nunarsiuatiak; Hydronefeliten udfylder overordentlig smaa 

 Mellemrum i Erikitens Hovedmasse (se dette Mineral). 



150. Natrolit. Na 2 Al 2 Si 3 O x + 2 # 2 O. 



Krystalliserer rombisk; men da Prismevinklen næsten er 90° (88° 41'), 

 ser Krystallerne oftest fuldstændig tetragonale ud; de almindeligste Flader 

 er Vertikalprismet m og Pyramiden o, der med m danner én Vinkel paa 

 c 63°; desuden findes undertiden 1ste og 2den Endeflade, a og b. 



