Natrolit. — Mesolit. 533 



Øst-Grenland. 



Mount Henry (O. Nordenskjold 1900); 

 Bøggild: Medd. om Grønl. 28, Pag. 112. 



Radialstraalede Masser af indtil 3 Ctm.; enkelte naale- 

 formede, frit fremragende Krystaller med daarlig udviklede 

 Flader fandtes. 

 Turner- (O. Nordenskjold 1900). 

 Som foregaaende. 



I Hulrum sammen med Desmin; Udseendet omtrent som 

 foregaaende. 

 Kap Brewster (O. Nordenskjold 1900). 

 Som foregaaende. 



Radialstraalede Masser (indtil 1 Dm.) sammen med Desmin. 



.5.. Mesolit. 1^адо 10 .2Я 2 О| 



\ Ca Al 2 Si 3 0, . 3 # 2 O J 



Krystalformen ikke nærmere bestemt, enten triklin eller monoklin ; 

 Krystallerne ligner i det hele meget Natrolit og Skolelit i Form, men er 

 meget sjeldent fuldstændig udviklede. Ofte optræder Mesoliten i meget lang- 

 strakte Prismer, der i Reglen er umaadelig tynde, haarformede og bøjelige 

 og oftest ordnede i radierende Grupper; ofte danner den traadede eller 

 straalede Aggregater. 



Spalteligheden fuldkommen efter Prismefladerne; Mineralet er sprødt. 

 Haardheden er 5, Vægtfylden 2.2—2.4. Krystallerne har Glasglans, de traa- 

 dede Masser Silkeglans. I Reglen farveløs, undertiden graalig eller gullig. 

 Gennemsigtig eller gennemskinnende. 



Ved Ophedning i lukket Rør afgiver Mesoliten Vand, for Blæserøret 

 svulmer den op, krummer sig som en Orm, om end i ringere Grad end 

 Skolecit, og smelter med Lethed til en hvid Emalje. Den sønderdeles af 

 Syrer under Gelédannelse. 



Mesoliten findes i Hulrum i Basalt og beslægtede Bjergarter. 



I Grunland er Mesoliten almindelig udbredt i Basaltom- 

 raaderne. 1 Literaturen findes den ikke nogen Sinde nævnt 

 med Sikkerhed, da de Betegnelser, der anvendes for den som 

 traadet og straalet Zeolit eller Mesotyp, ogsaa kan gælde Okenit, 

 Thomsonit, Natrolit og Skolecit, den sidst nævnte Betegnelse 

 ogsaa Apofyllit. 



