Skolecit. 537 



152. Skolecit. Ca Al 2 Si 3 l -f 3 Я 2 0. 



Krystalliserer monoklint, men Krystallerne ser fuldstændig rombiske og 

 ofte ogsaa tetragonale ud ligesom Natrolit, med hvilket Mineral der er meget 

 Slægtskab. 



De almindeligste Flader er 2den Endeflade b, Vertikalprismet m, Skraa- 

 prismet o og Tverfladen d (se Figur 99). 



Næsten altid Tvillinger efter 1ste Endeflade, Tvillingdannelsen er meget 

 lidt kendelig i det Ydre, da For- og Bagsidens Flader paa Grund af den 

 omtrent rette Aksevinkel næsten falder sammen. Krystallerne er næsten 

 altid meget langstrakte efter c- Aksen og oftest anbragte i radierende Grupper; 

 Skolecit forekommer ogsaa i straalede eller traadede Former. 



Temmelig fuldkommen Spaltelighed efter m. Haardheden er 5 — 5'/г 

 Vægtfylden 2.16 — 2.4. Krystallerne har Glasglans, de traadede Former Silke-, 

 glans. Næsten altid farveløs, gennemsigtig eller hvidlig, halvgennemsigtig. 



Ved Ophedning afgiver Skoleciten Vand, krummer sig i Reglen som en 

 Orm og smelter med Lethed til en hvid Emalje. Den sønderdeles af Syrer 

 under Gelédannelse 



Skoleciten findes i Hulrum i Basalt og beslægtede Bjergarter. 



Findes i Grønland paa en Del Lokaliteter i Basaltomraa- 

 derne, enkelte Steder i smukke og veludviklede Krystaller. Om 

 de ældre Benævnelser af Mineralet gælder det samme, som der 

 er sagt ved de to foregaaende; i de mineralogiske Haandbøger 

 nævnes Skolecit fra Grønland uden nærmere Lokalitetsbetegnelse 

 og uden at der omtales, hvorfra denne Angivelse oprindelig 

 stammer; første Gang jeg har fundet Mineralet omtalt, er hos 

 Dana *). 



Unianak Distrikt. 



Igpik, mellem I. og Umivit (K. J. V. Steekstrup 1881). 



Større, radialstraalede Grupper (7 Ctm.); ingen Krystal- 

 flader; Farven hvid. 



Bitenbenk Distrikt. 



Hareø (Giesecke 1811). 



Radialstraalede Grupper af meget smaa Prismer (Længde 

 5 Mm., Bredde 7г Mm.) i Hulrum sammen med Thomsonit 

 os Ghabasit. 



u ) System of Mineralogy, 2, 1844, Pag. 335. 



* 



