540 Skolecit. — Analcim. 



sagelse af andre Mineraler. Kombination: m{ll0} og 6{010). 



Temmelig forvitrede, uigennemsigtige med matte Flader. 

 Turner-0 (O. Nordenskjold 1900). 



Som foregaaende. 



Radialstraalede Masser (indtil 5 Ctm.) sammen med Thom- 



sonit; enkelte Krystaller fandtes med røflio} og è{010}; 



Farven oftest snehvid. 

 Sabine- (O. Nordenskjold 1900). 



Som foregaaende. 



Enkelte afrundede og forvitrede Brudstykker af straalet 



Skolecit. 



153. Analcim. Na Al Si 2 6 4- H 2 O. 



Krystalliserer regulært; langt den almindeligste Form er Ikositetraederet. 

 1 det overvejende Antal Tilfælde er Mineralet krystalliseret; men det kan 

 ogsaa undes i Aggregatsform. 



Temmelig svag Spaltelighed efter Terningfladerne. Bruddet er omtrent 

 muslet. Haardheden er 5— 5 1 /«; Vægtfylden 2.2—2.3. Glasglans; oftest 

 farveløs eller hvid, undertiden med svag gullig, grønlig eller rødlig Farve. 

 Varierer fra gennemsigtig til omtrent uigennemsigtig. 



Ved Ophedning i lukket Rør afgiver Analcimen Vand; for Blæserøret 

 smelter den let til et farveløst Glas. Sønderdeles af Saltsyre under Gelé- 

 dannelse. 



Forekommer oftest i Hulrum i basaltiske Bjergarter, ogsaa undertiden 

 i natronrige Dybbjergarter væsentlig som Omdannelsesprodukt af Nefelin 

 eller Leucit. 



Analcimen er meget udbredt i de grønlandske Basalt- 

 omraader og findes ogsaa i stor Mængde i Sodalitsyeniten i 

 Julianehaab Distrikt. Med enkelte Undtagelser er Ikositetraedret 

 den eneste Krystalform og findes, hvor der i det følgende ikke 

 udtrykkelig nævnes andet. Mineralet omtales første Gang af 

 Giesecke i 1806. 



Upemivik Distrikt. 



Sukausæt-Næs (Rink). 



Krystalliseret paa Sprækker i tæt sort Basalt, til Dels sam- 



