570 Desmin. — Phillipsit. 



Kap Brewster (O. Nordenskjold 1900). 

 Som foregaaende. 



Ret store (indtil 3 Ctm.) graalige halvgennemsigtige, tem- 

 melig negformede Krystaller. 



Gaasefjord (Bay 1891). 

 Som foregaaende, Pag. 119. 



1. Ved Sydkysten fandtes Desmin krystalliseret (c. 1 Ctm.) 

 i Hulrum; Fladerne &{oio}, c{00l} og w{llOJ kun sjelden 

 udviklede, da Krystallerne fyldte næsten hele Rummet; disse 

 er uigennemsigtige , graalige. Lignende Krystaller findes 

 ogsaa mere spredte sammen med Chabasit. I Hulrum i 

 Dolerit fandtes ganske smaa Krystaller (1 — 2 Mm.) sammen 

 med Levynit. Formen som Figur 108 med krummede Flader. 



2. Fra Gaaselandet hidrører en enkelt løs Blok med smaa 

 Krystaller sammen med Chabasit; Formen den sædvanlige 

 (som Figur 109). 



Sab i ne -0 (O. Nordenskjold 1900). 

 Som foregaaende. 



Et enkelt Stykke med smaa (1 — 3 Mm.) negagtige Krystaller 

 af Form omtrent som Figur 108. Farven rødlig. 



158. Phillipsit. (K 2 Ca) Al 2 Si t O l 2 + 4| Я., O. 



Krystalliserer monoklint; men Udseendet er ligesom hos Desmin fuld- 

 stændig rombisk paa Grund af Tvillingdannelse. De almindeligste Flader 

 kan ses paa Figur 110. Undertiden kan to eller tre saadanne Krystaller 

 vokse gennem hinanden i Korsform og ogsaa undertiden i Form af et 

 regulært Rombedodekaeder. 



Fladerne m og b er oftest stribede parallelt med Kanten imellem dem. 



Temmelig tydelig Spaltelighed efter b og c; Bruddet er ujevnt. Haard- 

 heden er 4 — 4^2, Vægtfylden 2.2. Glasglans; Farven hvid, undertiden rød- 

 lig; i Reglen temmelig gennemsigtig. 



Ved Ophedning for Blæserøret svulmer Phillipsiten op og smelter 

 temmelig let til en hvid Emalje. Den sønderdeles af Saltsyre under Gelé- 

 dannelse. 



Findes oftest i Basalt, men hører til de sjeldnere Zeoliter; den dannes 

 ogsaa paa Havbunden. 



