Tilføjelser. 6 1 7 



Utokak (Utorkait) ved Amerdlok-Fjord, indenfor Holstens- 

 borg. 100 M. over Havet findes to Lag i Gnejsen af Uredde 

 indtil 2 M. Grafiten er blandet med Svovlkis og Kvarts; det 

 største Lag er sandsynligvis anvendeligt. 



S up n to к lidt N. for Utokak. Paa Bunden af en dyb 

 Erosionskløft i et Elveleje er fundet en Gang indtil 4 M. 

 mægtig. 



IS e pi s at- Sund lidt SØ. for Holstensborg; her er paa en 

 mindre fundet Grafit, dels indsprængt i Gnejs, dels i større 

 Mængde sammen med Svovlkis i Gange af et Par Meters 

 Mægtighed, og dels sammen med Kvarts i Aarer af faa Cen- 

 timeters Mægtighed, der gennemtrænger Bjergarten i alle 

 Retninger. 

 Pag. 14. Efter Ekaluit indsættes: К aer sut. Herfra beskriver 

 Phalen (Smithsonian misc. coll. 45, 1903, Pag. 198) en Basalt 

 med ualmindelig talrige Korn af gedigent Jern af Diameter 

 indtil 15 Mm. Kornenes Form er ganske uregelmæssig, 

 lappet, og de indeslutter i det Indre talrige Basaltpartier. 

 Ved Ætsning med Salpetersyre dannes der paa Jernet som 

 sædvanlig dels blanke og dels matte Partier med skarpe, men 

 uregelmæssig formede Grænser. Der nævnes ikke noget om 

 Anortitknolde eller de andre Mineraler, der plejer at ledsage 

 det grønlandske Jern. 

 Pag. 32. Molybdænglansforekomsten ved Nars ak er mærk- 

 værdig ved at være den første i Verden, paa hvilken der 

 overhovedet er foretaget Maalinger af Mineralets Krystalform. 

 Hornes (Uebers. Dars. d. Mohsischen Mineralsystemes, 1847, 

 Pag. 115) omtaler, at han har maalt en Pyramide = 123° 45', 

 140° 57', hvad der svarer til Vinklerne: rr = 56° 15' og 

 re = 70° 28V2'. Kenngott (Miner. Forschungen im J. 1855. 

 1856, Pag. 104) giver en nærmere Beskrivelse af Materialet, 

 der findes i Hof-Mineralie-Kabinettet i Wien. De fleste Kry- 

 staller har meget uregelmæssig udviklede Bandflader, kun 

 en eneste lille Krystal fandtes med tydelige Pyramideflader. 



