110 F. Vejdovský 



«) Souhlasnými stranami tělními, tak totiž, že u obou 

 individuí nalézá se otvor ústní na břišní straně. Dvojčata tohoto 

 typu jsou dosti hojná a setrvávají ve spojení po dlouhou dobu, tak 

 že se mnohdy až jako mladí červi od sebe odlučují. Znázornil jsem 

 takové dvojče na obr. 9. Embrya jsou nestejně veliká; jedno dosa- 

 hovalo délky 6, druhé 10 mm., obě jsou však stejně organisovaná ^ 

 krátká stomodea vedou do mesenteronu. Mozková ganglina dosud ve 

 spojení s epiblastem v předním segmentu. Exkreční buňky u menšího 

 individua zřetelné, prorůstají epiblast tohoto individua, jsouce ve spo- 

 jení s nadústní hypodermis dlouhého jedince. Mezi pozorováním pod 

 sklíčkem krycím stalo se však, že individuum menší posunulo se níže 

 a vniklo do úst většího jedince, následkem čehož jeví se obraz náš 

 jakoby větší embryo vyssávalo jedince menšího. 



Daleko zajímavějším jest případ dvojčete, znázorněného na obr. 

 10. Individua jsou téměř stejných rozměrů, avšak ona srostla prvými 

 segmenty tak, že není zde po „hlavě" ani stopy. Mezi oběma táhne 

 se přehrádka, oddělující od sebe dutiny mesenteronu obou individuí. 

 V živých embryích na hřbetní straně táhne se provazec solidní, 

 zrnitou hmotou naplněný — patrně pronephridium prvých segmentů, 

 jež zde nepřeměnily se na hlavu, nýbrž podržely ráz obyčejných me- 

 tamerů. Ganglií mozkových tu není. Zajímavé jest tvoření ze sto- 

 modea. 



Toto vchlipuje se z epiblastu obou individuí ve směru přehrádky 

 mezi oběma a jeví se pouze jako slepá dutina z větších hruškovitých 

 buněk tvořená. Segmenty na břišní straně jsou v podélném řezu dobře 

 založené. Buňky mesenteronu jsou veliké, zrnitým obsahem naplněné, 

 naduřujíce na volném konci v kuličkovité cípky, naplněné plasmou 

 více homogenní a v těchto lze shledati tu a onde jádro. V dutině 

 mesenteronu nalézá se lepká hmota, barvící se diffusně, jež se vůbec 

 jeví v zažívací dutině embryí a mladých červů. 



Jest očividné, že nemajíc otevřeného stomodea, nemůže toto 

 dvojče přijímati potravu z tekutiny kokonové, i že tudíž tekutina 

 vnitřní může býti pouze vyloučeninou ze žláznatých buněk vnitřních. 

 Dvojče roste tedy nikoliv následkem přijímání potravy zevní, nýbrž 

 výživou ze žloutkového obsahu hypoblastových buněk. 



/3) Strany tělní obou jedinců ve dvojčeti jsou 

 opačné. Stádium takové jest velmi hojné a jeví se zvláště v mla- 

 dých larvách tak, že kde u jednoho individua jest hřbetní strana, 

 obrací se druhé stranou břišní. Individua tato jsou vůbec velmi chabě 



