o embryonáluém vývoji dvojčat. 113 



pak prostíralo se několik menších jasných buněk. Kokon tento 

 otevřel jsem před večerem a bohužel nemohl jsem sledovati osud 

 velikých blastomer. Patrno však z toho, že každá tato blastomera 

 může sama o sobě se vyvíjeti samostatně a produkovati embryo 

 zvláštní. V tom případě musila by každá z dotyčných velikých bla- 

 stomer prodělati normální rýhování, jakéž jsme poznali při vývoji 

 jednotlivého embrya u ostatních Lumbricidů. Menší buňky spojující 

 obě embrya odpovídaly by zajisté oněm, jež představují exkreční 

 buňky a povstávají záhy a sice v počtu tří, kdežto u dvojitých em- 

 bryí jest buněk těchto 6. 



Šťastnějším jsem byl den na to; shledav na povrchu prsti ne- 

 dávno položený kokon s přívěskem rosolovitým, otevřel jsem jej v 9 

 hodin dopoledne, obezřetně rozděliv tekutinu bílkovou, a přikryv 

 sklíčkem, na jehož obvodu přidáno pak roztoku solného, tak aby 

 přístup vzduchu k bílku a obsahu jeho co možná byl zabráněn. 

 V bílku nalézalo se jediné vajíčko normální velikosti (0*17 mm 

 v průměru) a struktury, souhlasné pro vajíčko Lumbricidů. Va- 

 jíčko bylo oplozené, neboť široký dvůrek žloutkové blány objímal 

 je a na jedné straně vajíčka ležely 3 pólové buňky, známé 

 struktury a velikosti. Vajíčko to bylo úplně kulaté a teprve okolo 

 desáté hodiny počalo se poněkud klenouti v tu stranu, kde ležely pó- 

 lové buňky. Počalo zde prosvítati a bylo lze dobře vystihnouti figury 

 dělícího se jádra. Veliké jasné periplasty souvisely spolu, tvoříce 

 bisquitovou figuru, k níž se soustřeďovaly nezřetelné paprsky cyto- 

 plasmové. Na to rozstupovaly se periplasty a v 11 hod. 5 minut 

 nastal tvar dělícího se jádra, jak znázorněno na fig. 1. v přiloženém 

 dřevorytu. 



Ve 12 hodin rozdělilo se vajíčko ve 2 blastomery (obr. 2.) ne- 

 stejné velikosti, avšak stejné struktury. Menší blastomera oddělila se 

 úplně a seděla na svrchním pólu větší, stavši se tak úplně samo- 

 statnou, aniž by rostla, jako je to pravidlo u normálně se tvořící 

 druhé blastomery při rýhování vajíčka Lumbricidů a Rhynchelmis. 



Po celé tři hodiny nenastalo změny v obou blastomerách, takže 

 jsem měl za to, že nastala degenerace. Avšak blastomery ty nalézaly 

 se patrně v klidu, neboť ve 3 hod. 7 m. nastal další proces. Menší 

 blastomera se prodloužila v ose příčné, objevila se karyokinetická 

 figura a nastalo zaškrcení v ose meridionální (obr. 3). Ve 3 hod. 

 30 minut nastalo úplné rozdělení, takže stádium to skládá se z jedné 

 velké a 2 malých blastomer; avšak ony malé mají strukturu vajíčka, 

 tak jako velká blastomera. Po té nastal klid v dělení malých bla- 



Tř. mathematicko-přírodoTěilecká. ' 8 



