Molekulárná váha kyselin řady C„ H2n02- 151 



Zdá se, že kj'^seliny organické vůbec jsou velmi náchylný jeviti 

 v roztoku benzolovém dvojnásobné molekulárné váliy. K témuž úsudku 

 dospěl i Paterno. 



O kyselině octové jest známo, že blízko bodu varu jeví větší 

 hustotu páry, než vyžaduje theorie. S rostoucí teplotou ubývá hustoty 

 páry, až jest při 250" a nad to stálá a normálná (Naumann, Cahours). 

 Z toho lze souditi, že molekulárná váha u kys. octové kapalné jest 

 větší než u kys. plynné, což by se s nabytým výsledkem shodovalo, 



Abnormnou hustotu páry blízko bodu varu pozoroval Schoop 

 též u esterů ') kyselin mravenčí, octové, propionové. Bylo tedy zají- 

 mavo zkusiti i chování těchto esterů v benzolu. 



A tu se ukázalo, že estery ty jeví vesměs molekuly jednoduché, 

 tedy molekulárnou depresi normálnou (okolo 49), jakož patrno z tabulky: 



Mravenčan isobutylnatý Cr.HioOi = 102 

 P D A K M 



166 0-879 0-529 54-0 93 



4-86 1-821 0-366 38-2 121 



7-62 2-375 0-311 31-8 157 



Octan isobutylnatý CeHizOa^llB. 



2-07 



0.974 



0-471 



54-6 104 



3-99 



1-810 



0-454 



52-6 108 



7-46 



3-118 



0-418 



48-5 117 



11-42 



4-530 



0-397 



46-0 124 



Propioňan éthylnatý C5H,o02=102. 



3-18 



1-406 



0-442 



451 111 



5-88 



2-597 



0-441 



45-0 lil 



7-75 



3-517 



0-454 



46-3 108 



Isomáselňan isobutylnatý 



C,H.c03 = 144. 



0-93 



0-356 



0-385 



55-4 127 



2-17 



0-782 



0-361 



51-9 136 



3-34 



1-187 



0-356 



51-2 138 



5-56 



1-927 



0-346 



49-9 141 



9-24 



3-1.39 



0-340 



49-0 144 



') B. Raýman, Chemie theoretická str. 15. 



