Šupinušky země české. — Thysanura Bohemiae. 17 



qí Škodlivými vlivy. Nicolet viděl 1360 vajíček snesených od 

 line samičky. 



U mnohých šupinušek jest několik pokolení do roka; vidíme 

 iž po celý skoro rok jejich mláďata, ano u mnohých druhů i v zimě. 



S pohlavními poměry snad bude v nějaké souvislosti světélko- 

 [lí, které Dubois u dvuhu. Lipura armata objevil. „U těchto 2 až 

 mm dlouhých zvířátek, světélkovalo celé tělo světlem modravým, 

 ; sesilovalo se mechanickým drážděním, teplem nebo rozčilením zví- 

 ;e. Světélkující látka reaguje na lakmusový papír kysele a světél- 

 je na tomto, když bylo na něm zvíře rozmáčknuto, i po navlhčení 

 ,bě kyselou tekutinou. V parách amoniakových však okamžitě svě- 

 kovati přestává. Tělo těchto zvířátek vyplněno je nepravidelnými 

 ůčky, které na povrchu těla po stranách každého článku tvoří vý- 

 ipky. Nepravidelné buňky, z kterých tyto lalůčky jsou složeny, ne- 

 ijí patrné blány, degenerují se a obsahují shluky krystalků, jež sho- 

 jí se s krystalky guaninu u stonožek a Elaterů." ^) 



Šupinušky svlékají svou pokožku po celý rok, a to dosti často 

 sebou. Olfers (33) a Sommer (52) dosvědčují, že se to děje 

 ždých 14 — ^20 dní. Hermann (15) pozoroval svlékání druhu Podura 

 uatica v březnu na sněhu při teplotě 0^ C. Jest to tím pozoru- 

 dnější, praví Hermann, poněvadž víme, že jiný hmyz pro tento 

 kon vyhledává míst co možná nejkrytějších proti vlivům povětrnosti. 

 mtýž autor popisuje svlékání druhu Podura aquatica následovně: 

 ieží vždy se zataženými tykadly a nohami a s nataženou vidlicí po 

 jaký Čas na straně a z místa se nehnou. Pak můžeme pozorovati, 

 k zářezy mezi články těla, a jak klouby bělají, což pochází od od- 

 pující se pokožky. Konečně zbělá celý hřbet a stává se řasnatým, 

 čež pokožka při ústech praskne, a zvíře pomalu vylézá, vlekouc ji 

 kdy ještě chvíli na vidlici neb na konci těla." Sommer (52) ve 

 ém pojednání o druhu Macrotoma plumbea praví, že pokožka se 

 emi šupinami se sloupne, a že už tenkráte, kdy ještě stará pokožka 

 šupinami na těle se nalézá, pod ní nové šupiny se vytvořily. Dále 

 lěluje nám tentýž autor, že při tom celá i zažívací roura se svléká. 



Šupinušky jsou v zimě hlavní potravou ptáčků, hlavně sýkorek. 

 ipin některých šupinušek užíváme podobně jako rozsivky Pleuro- 

 gma, abychom zkoušeli sílu a jasnost mikroskopického zvětšení^). 



1) Vesmír 1888. 



*) L. Dippel. Grundziige der allgemeineii Mikroskopie. Braunscliweig 1885. — 

 ^eck (2). 



Tř. mathema|;icko-přírodovědec]fá,. 2 



