J44 J^^i Kušta 



Tím se obohatila památná, nejstarší naše „antiprimordiální" 

 fauna nemálo. 



Jiná důležitá věc jest, že ve Skrejském pásmu q možná sledo- 

 vati zřetelně totéž rozčlenění, jaké rozeznává v pískovcích a dro- 

 bách Příbramských Pošepný, a že tedy dosavadní nedostatek pa- 

 laeontologických nálezů v těchto vrstvách celé krajiny Příbramsko- 

 Eokycanské není překážkou, by spojeny byly i zde s břidlicemi stupně 

 C v jeden celek. 



I v pískovcovém pásmě Skrejském též rozeznal jsem patrně 

 troje vrstvy : Zitecké, Bohutínské a Březohorské. Zitecké skládají se 

 z tmavých slepenců, které nemají otisků. Bohutínské pískovce jsou 

 většinou tmavé a obsahují nejvíce druhů zvířecích. K nim náleží asi 

 i pískovec Lohovický. Nejvyšší Březohorské světlé pískovce poskytly 

 mi, jak shora uvedeno, posud jen Orthis Romiiigeri. Z vlastního ná- 

 zoru znám z krajiny Příbramsko-Rokycanské kámen první a třetí 

 vrstvy a ten jest totožný s horninou pásma Skrejského. Ale i druhá 

 vrstva Pošepného: Bohutínská souhlasí dle popisu s jednou vrstvou 

 z Tejřovicka. 



Nejen otisky, nýbrž zvláště táž členitost vrstev, která jak v páse 

 Příbramském tak i Skrejském v řečených vrstvách panuje, vyvrací 

 úplně v té příčině pochybnost Sandbergra, který 1. c. dí: „Bei 

 Skrej liegen Conglomerate, in welchen eine mit Orthis Romingeri Bar. 

 scheinbar identische Form vorkommt, unter aber concordant mit 

 den Paradoxides-Schichten ; ob sie aber den Příbramer Conglomeraten 

 gleichzustellen sind, ist so lange zweifelhaft, als aus diesen keine 

 Versteinerungen bekannt sind." 



Sled těch tří vrstev, jak jej Pošepný u Příbrami konstatoval, 

 není zde dle téhož autora všady stálý. Uvádí se odtud, že na př. 

 několik lavic světlých pískovců již do tmavých pískovců Bohutínských 

 jest vloženo. 



Podobné úkazy a to ve větší míře shledal jsem u Tejřovic. Avšak 

 tolik jest tu jisto, že pískovce a slepence zdejší spočívají na azoických 

 břidlicích B a sice v uložení odchylném, že jsou uloženy pod břidli- 

 cemi etáže C (cg), podržujíce s těmito souhlasný sklon a že sled 

 Pošepného i v pruhu Tejřovibkém o třech vrstvách pískovcových 

 celkem platí. 



U Tejřovic nejlépe jest viděti pásmo c, po obou stráních Milec- 

 ského potoka („Kamenné hůrky"), jenž se vlévá na levém břehu do 

 Berounky. 



