živočišné otisky v pásmu c, silurského stupně C. 145 



Zde lze pozorovati pod Březohorskými světlými pískovci, které 

 poskytly hojné Orthisy, — budiž mi dovoleno pro tyto nejvyšší pís- 

 kovce označení c^y a pro dvě ostatní obdobná písmena — vrstvy Ci/3, 

 do nichž vloženy i lavice slepence c^a. 



Na jiném blízkém místě vyškytá se tmavý pískovec /3, s otisky 

 shora uvedenými, bezprostředně pod břidlicemi Skrejskými Co, knimž 

 se ve vyšší vrstvě svou štípatelností poněkud podobá. Místem stává 

 se týž pískovec (j3) nezřetelně vrstevnatým, pevným, zkřemenělým, 

 k „drobě" podobným. Též světlý pískovec Březohorský {y) jest zde 

 onde v puklinách prostoupen žilkami křemennými. Podobné úkazy 

 popisuje Pošepný od Příbrami. Na jiném místě uložena tu pod 

 břidlicemi c^ vrstva /3 s vložkou y. 



Na levém břehu samé Berounky jest dále viděti hrubý slepenec 

 c^a hned pod břidlicemi Skrejskými, jak jsem se již r. 1879. pře- 

 svědčil. Proti přívozu Skrejskému a proti starožitnému hradu Tejřovu 

 jest dále patrnou výjimka, že vrstvy břidlic Skrejských (cj) s úlomky 

 známých trilobitů vloženy jsou do samých slepenců %«. 



Otisky pruhu Tejřovicko-Lohovického jsou všechny pokryty žlutou 

 rezí jako ve vyšších vrstvách břidlic Skrejských c^ a zdá se, že vět- 

 šina těch žlutých skvrn ve vrstvách Březohorských a Bohutínských 

 značí stopy a trosky živočišné. 



Hrubé slepence Žitecké, nejspodnější, otisků nemají. 



Lohovický pískovec patří k tmavším, asi Bohutínským. 



Není pochyby, že i v rozsáhlém pískovcovém pruhu Příbramsko- 

 Rokycanském šťastnou náhodou jednou se objeví podobné otisky, jaké 

 nalézáme v pruhu Skrejsko-Lohovickém. Že podobné nálezy závisí 

 na náhodě a „štěstí sběratelském", přesvědčil jsem se tu i letos, kde 

 jsem nespatřil ani otisku ve vrstvách qy, jinak dobře v malém lomě 

 přístupných, ač jsem na témže místě r. 1884. první a hojnou Orťhis 

 Romingeri nalezl. 



Za to objevily se tu nové otisky zejména trilobitů v jiné vrstvě 

 Ci/3. Časem lze se nadíti podobných nálezů i na druhém kraji českého 

 siluru. 



Tolik lze posud říci o geologickém rozhraní, v němž se objevují 

 první zachované zbytky ústrojného života v zemských vrstvách Čech 

 a trupu Evropského vůbec. 



Zvířena Tejřovicko-Lohovického pruhu, pokud ji známe, jest to- 

 tožná s faunou Ski-ejsko-Jineckou. Aspoň nevyskytly se v ní posud 

 jiné druhy, než v tomto vyšším pásmě. 



Tř. mathematlcko-přírodovědecká. 10 



