156 Fr. Vejdovský 



que les résultats auxquels je suis parvenu ne confirment ni les obser- 

 vations de Kovalevsky, ni celle de Vejdovský," neboť nenalezl 

 dvojitý základ srdce. 



Za to však letos potvrdil E. B. Wilson v plném rozsahů 

 zprávy o vývoji srdce Lumbricidů, jak jsme je s Kovalevským dříve 

 podali. Zpráva Wilsonova zní as takto : Z cev objeví se první břišní 

 čili „subintestinalní" céva. Jest zjevnou v mediáni čáře břišní, brzy 

 po] splynutí mesoblastových polovin v této končině, jakožto dutina 

 mezi stěnami archenteronu a mesoblastu. Z počátku nemá vlastních 

 stěn, jsouc uzavřena na spodu mesoblastem, nahoře pak „entoblastem", 

 tak že se zdá býti částí prvotní dutiny rýhovací. Tu a tam však 

 v dalším průběhu objeví se jednotlivá buňka na hřbetní straně, při- 

 mykající se k entoblastu. Dále ku předu zmnoží se tyto buňky, tak 

 že céva ta stává se uzavřenou vlastními stěnami á leží pak v splanch- 

 nickém mesoblastu. Původ těchto stěn nezdařilo se Wilsonovi zjistiti, 

 avšak myslí, že povstaly z volných buněk mesoblastových (migratory 

 mesoblast). V některých případech zdá se, že dutina cev má povahu 

 lakunovitých dutin mezi buňkami volného mesoblastu, které jsou pro 

 jistou dobu v konneksi s dutinou hlavy. Srdce vzniká ze dvou po- 

 lovin. Krátce totiž po objevení se břišní cévy objeví se dvě postranní 

 blíže hřbetních hran mesoblastu. Jejich vývoj jest prý úplně týž jako 

 u břišní cévy, neboť se v prvé době svého vývoje jeví jakožto dutiny 

 mezi splanchnickým mesoblastem a stěnou archenteronu, avšak později 

 obdají se svými vlastními stěnami. V zadní části těla cévy ty leží 

 souběžně s břišní cévou, téměř zcela na břišní straně embrya, dále 

 ku předu zdvihají se ku stranám a posléze dostanou se až ku hřbetní 

 straně, kdež splynou v jedinou cévu hřbetní čili srdce v mediáni čáře 

 hřbetní. Úprava podélných cev v této periodě jest skoro tatáž, jako 

 u mnohých tubikolních Polychaetů (AmpMtrite, Melinna, Lanice dle 

 Meyera). 



Prvé z obvodních cev (circular vessels) objeví se dle Wilsona 

 cévy požerákové (circumoesophageal), jež vyvíjí se v splanchnickéra 

 mesoblastu v konneksi s nepárovitou přední částí hřbetní cévy, majíce 

 již defioitivné stěny. Obvodní cévy střevní vyvíjí se značně později 

 a Wilson nebyl s to rozeznati je ještě před úplným splynutím po- 

 stranních podélných cev v srdce. 



Není pochybnosti, že sdělení Wilsonovo o vývoji cévní soustavy 

 jest až dosud nejen nejobsáhlejší, nýbrž také celkem se značně sho- 

 duje se skutečností. Nic však méně na Lumbricidech samých nelze 

 vše vyšetřiti tak, aby původ cev byl vždy jasným. Tak se to má již 



