Poznámky ku morfologii rhizomů kapradin 171 



prýt na vnitřku — podivuhodná to zajisté variace „adventivních" 

 pupenů. 



Další nejvýš závažnou námitkou jest i toto: Kdyby větévka e 

 byla adventivním výrostkem listu á, musí zcela konsekventně částka 

 větévky n náležeti ještě řapíku listu d. Celý ale řapík d nemá 

 žádných kořenů, jako vůbec nikde i u jiných kapradin, jež jsem 

 ohledal, kořeny z řapíků nevyrůstají. Ghová se tedy částka osy n 

 skutečně jako osa matčinná, z níž vyrůstá, jest tedy skutečnou, pravou 

 osou, na níž list d vzniká. 



Podle všeho toho nutno o rhizomech Pteris aquiUna z morfolo- 

 gického stanoviska říci toto: 



Osa rozvětvuje se v pořádku akropetalním bez orientace k ma- 

 tečnému listu, listy stojí na ose střídavě ve dvou řadách, první list 

 na poboční ose padne k ose mateřské. 



Něčeho jiného na rhizomu Pteris aquiUna nevidíme a každý jiný 

 výklad stává se jen theorií. 



Zdá se, že týž způsob rozvětvování objevuje se i na jiných ka- 

 pradinách, jež nesou listy ve dvou řadách. Tak snad platí totéž u 

 Polypodium vulgare (tab. I. obr. 1, 2). Zde jen vzácně nálezném 

 rhizom rozvětvený, mně podařilo se případy takové nalézti jen dva. 

 A větvení děje se tu docela podobně jako u Pteris aquiUna^ neboť 

 na místě, kde má státi list, nalézá se poboční větévka c s prvním 

 listem k mateřské ose obráceným d. List d objevuje se pod ko- 

 nečnou špičkou c co postranní úd jako u Pteris zmíněné, 



Kozvětvování rhizomů exotické kapradě Nephrolepis tuberosa jest 

 nejen pozoruhodným v morfologii rhizomů kapradin, ale poskytuje 

 nám také návod, jak hleděti máme na rhizomy obecné Pteris a rhi- 

 zomy Struthioptejns germanica. Nephrolepis tuherosa jest kapradinou 

 popínavou, pnoucí se po kmenech a předmětech na způsob mnohých 

 epifytických rostlin. K účeli tomu jí slouží předlouhé tenounké, 

 strunám podobné rhizomy (tab. I. obr. 7. c, b), jež daleko se roz- 

 lézají a kořínky na nich vyrůstajícími na substrátu se zachycují. Tyto 

 rhizomy nemají nikde ani stopy po listech a jsou toliko jemnými 

 plevami (hodnoty trichomové) posázeny. Na kterémkoliv místě zcela 

 nepravidelně zjeví se hrboulek plevami obalený (e), který vyvinuje 

 se pak v poboční větev, takže rhizomy tyto nejeví v rozvětvování 

 svém pražádnou pravidelnost. Někdy poboční hrboulek silně hlízo- 

 vitě stloustne a tak vidíme na rhizomu sem tam viseti krátce 

 stopkaté průsvitné bezlisté kulovité hlízy jakoby nějaké plody. 



|í 



