Dodatky ku seznamu českých Trichopter za rok 1890. 191 



O geografickém rozšíření Trichopter v Čechách. 



Jest ovšem předčasným na základě nynější znalosti českých 

 Trichopter chtíti sestaviti nějaké dokonalé pojednání o zeměpisném 

 rozšíření tohoto hmyzu v naší vlasti, nicméně nepokládám za zby- 

 tečno podati aspoň stručný rozvrh a některé myšlenky o tomto 

 předmětu. Z celé mojí dosavadní zkušenosti vyplývá mi přesvědčení, 

 že na dvou podmínkách hlavně závisí přítomnost nějakého druhu 

 v té které vodě, totiž : 



1. na dmhu vodstva, 



2, na výši krajiny nad mořem a jejím rázu. 



Oba tyto ohledy ovšem v jednom směru splývají ; stoupáme-li 

 totiž výše, stává se vodstvo stále stejnotvárnějším. V nížinách nachá- 

 zíme rybníky, volně tekoucí velké řeky i s jejich slepými zátokám', 

 řeky prostřední bucř volněji, buď prudčeji tekoucí, potoky potůčky 

 i prameny; čím jdeme výše tím více rozsáhlosti vodstva ubývá, velké 

 řeky mizí, podobně i rybníky, které arci do jisté míry bývají 

 ve horstvech skutečných nahrazeny jezery ; zbývají pak menší řeky 

 až posléze i tyto mizí a shledáváme se pouze s potůčky, bystřinami 

 i prameny. 



Že mezi faunami jednotlivých druhů vodstva rozdíly jsou, jest 

 všech pochybností prosto; nikdo zajisté nebude předpokládati, že 

 Phryganea grandis neb striata by mohla žíti ve pramenech a na opak, 

 že by některý Silo neb Lithax oživoval rybníky. Jsou však přece 

 některé druhy, ovšem velmi řídké, které oživují téměř všechny druhy 

 vodstva, ku př. Polycentropus flavomaculatus. Tyto druhy nedělají 

 také rozdílu ve výšce krajiny. 



Pro tvrzení, že výška a ráz krajiny jest také podstatným čini- 

 telem ve utváření fauny jistého způsobu vodstva, máme již nyní 

 celou řadu dokladů. Podotýkám zvláště, že třeba důraz také na ráz 

 krajiny položiti, neboť jest dosti zřejmo, že stejný ráz krajiny jest 

 s to způsobiti, že některé druhy mnohem níže sestupují, než bychom 

 očekávali; tento zjev lze nejen u Trichopter nýbrž i u jiných 

 skupin zvířectva pozorovati. V nejbližším okolí Pražském máme ku 

 př. několik potoků, které rázem svým na polohy vyšší upomínají 

 a byť neměly zrovna tytéž druhy, mají přece jejich representanty. 

 Z dokladů již zmíněných chci vytknouti zde několik nejzajímavějších. 

 Jest celá řada rodů, které do rovin nesestupují, ač ještě v pod- 

 horských krajích své zástupce mají. Tak ku př. rod Apatania, Seri- 



